Matheus Mosgaard
Matheus Mosgaard | |||
---|---|---|---|
Født | 28. feb. 1859[1]![]() Oslo | ||
Død | 3. apr. 1925[2]![]() | ||
Beskjeftigelse | Arkitekt ![]() | ||
Nasjonalitet | Norge | ||
Matheus Sigvardt Mosgaard[3] (født 28. februar 1859, død 3. april 1925) var en norsk arkitekt.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/31/Heimdalsgata_26.jpg/250px-Heimdalsgata_26.jpg)
Mosgaard var murerlærling i 1870-årene og etablerte egen arkitektvirksomhet i Kristiania i 1893. Han var relativt aktiv i 1890-årene frem mot krakket i 1899. I 1903 utvandret han til Amerika med kurs for New York.[4][5] Han vendte tilbake til Norge og er kreditert for flere bygninger på 1910-tallet, uten at mye synes kjent om hans levnet.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/86/Sorgenfrigata_19.jpg/250px-Sorgenfrigata_19.jpg)
Mosgaards mest berømte bygning er Slottet i Heimdalsgata 26 i Oslo, oppført 1895–98. Den er gjort kjent i Rudolf Nilsens dikt «Nr. 13», der fortelleren skildrer lengselen etter «et land, hvor Nr. 13 ikke er».[6] Bygningen hadde opprinnelig 105 små arbeiderleiligheter og fremholdes som et eksempel på den tidens trangboddhet. Senere er leilighetsantallet redusert til 56.[7] Mosgaard tegnet i omtrent samme periode (1897–99) dessuten nesten hele kvartalet mellom Sverdrups gate, Jens Bjelkes gate, Rathkes gate og Kirkegårdsgata for eiendomsspekulantene Alexius Emanuel Steene og Iver Magnus Bjerke.[8]
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8f/Eckersbergs_gate_10.jpg/250px-Eckersbergs_gate_10.jpg)
For øvrig tegnet Mosgaard bygårder og villaer på østkanten og vestkanten. Bygårdene er preget av historisme med inspirasjon fra renessanse, barokk og gotikk. I villaarkitekturen finner vi også sveitserstil.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f1/Rathkes_gate_7.jpg/250px-Rathkes_gate_7.jpg)
Verker i utvalg
[rediger | rediger kilde](Alle i det som nå er Oslo)
- Leiegårder i Trondheimsveien 24 og 26 (byggemeldt 1895)
- Leiegård i Sorgenfrigata 19 (oppført 1895–96)
- Leiegård i Dælenenggata 38 (1896)
- Leiegård ved Sofies plass 1 (1897)
- Leiegård i Heimdalsgata 26 (1895–98)
- Leiegård i Eckersbergs gate 10 (1898)
- Leiegård i Jens Bjelkes gate 2 (byggemeldt 1897)
- Leiegård i Rathkes gate 7 (oppført 1897–98)
- Leiegård i Kirkegårdsgata 8 (byggemeldt 1898)
- Leiegård i Kirkegårdsgata 12 (byggemeldt 1898)
- Leiegård i Sverdrups gate 8 (byggemeldt 1898)
- Leiegård i Sverdrups gate 12 (oppført 1898–99)
- Leiegård i Jens Bjelkes gate 4 (byggemeldt 1899)
- Sveitservilla i Tårnveien 3 (1900)
- Leiegård i Haxthausens gate 2 (1914, sammen med Henrik Biørn)
- Villa i Sørkedalsveien 65 (1917)
- Villa i Bekkefaret 1 (1918)
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ Folketellingen i Norge i 1910, www.digitalarkivet.no[Hentet fra Wikidata]
- ^ Aftenposten, type referanse dødsannonse, utgitt 7. april 1925[Hentet fra Wikidata]
- ^ Fornavnet skrives ofte Mathias.
- ^ Digitalarkivet
- ^ Per Davidsen omtaler Mosgaard som en av mange utvandrede norske arkitekter i en masteroppgave om emnet, uten at Mosgaards videre skjebne skildres.
- ^ Rudolf Nilsen (1946). Samlede dikt. Oslo: Gyldendal. s. 52.
- ^ Ole Daniel Bruun (2008). «525: Leiegårder på Nedre Tøyen». Arkitektur i Oslo. Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 96. ISBN 82-573-0948-6.
- ^ Steigan om Matheus Mosgaard
Kilder
[rediger | rediger kilde]- Geir Tandberg Steigan: Matheus Sigwart Mosgaard (1859–1925) (arkitekturhistorie.no)