Landsskytterstevnet
Landsskytterstevnet | |||
---|---|---|---|
![]() Stangskyting i 2007 | |||
Generell informasjon | |||
Idrettsgren | Skytesport | ||
Arrangør | Det frivillige Skyttervesen | ||
Vertsland | Norge | ||
Arena(er) | Kristiansund, Skien | ||
Nettsted | https://landsskytterstevnet.no/ |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6b/John_Olav_%C3%85gotnes%2C_Sartor_Skytterlag%2C_stangmester_fra_landsskytterstevnet_i_2008.jpg/250px-John_Olav_%C3%85gotnes%2C_Sartor_Skytterlag%2C_stangmester_fra_landsskytterstevnet_i_2008.jpg)
Landsskytterstevnet er Norges største skytearrangement og et av Norges største idrettsarrangementer, og arrangert i regi av Det frivillige Skyttervesen. Stevnet samler hvert år mellom 3500 og 7000 deltakere, og mellom 15 000 og 20 000 tilreisende til stevnestedet.
Det avvikles hvert år som et åpent norgesmesterskap innen øvelsene arrangert av Det frivillige Skyttervesen. Skytterne skyter både felt og baneskyting med rifle, hvor Sauer 200 STR er hovedvåpenet i kaliber 6,5 eller .22 for de yngste. Menn og kvinner i alle alderstrinn fra 11 til over 90 år deltar på stevnet, og begge kjønn konkurrerer sammen i alle disipliner.
Den beste skytteren i klasse 3-5 på baneskying blir skytterkonge/skytterdronning Skytterne inndeles i klasser etter kvalitet fra 18-55 år mellom klasse 1-5, mens skyttere under 18 år og over 55 år inndeles etter alder. Skyttere i klasse 3-5 skyter alle stillinger (liggende, knestående og stående), og det er disse som skyter om konge- eller dronningtittelen. Klasse 5 består av de 800 beste skytterne i landet.
Historie
[rediger | rediger kilde]Det første offisielle landsskytterstevnet ble arrangert i Kristiansund i 1893 hvor ca, 200 skyttere deltok. Før Det frivillige Skyttervesen ble opprettet i 1893, ble det fra 1885 arrangert landsskytterfester i regi av folkevæbningssamlagene, det første på Skarnes i 1885.
Den aller første vinner (skytterkonge er først nevnt som betegnelse i 1904) het Chr. Østern fra Oslo Skytterlag,. I 1904 endret stevnet navn fra Landsskytterfesten til Landskytterstevnet. Senere har landsskytterstevnet blitt arrangert hvert år, bortsett fra krigsårene 1940–1945. Det største antallet deltagere før krigen var 1 808 skyttere i Kristiania i 1914. Deltagerantallet steg kraftig etter krigen, og den foreløpige rekorden er fra Elverum i 1990 med 7 181 deltakere.
Program
[rediger | rediger kilde]Fram til 1914 ble det skutt på ulike avstander, helt opp til 1500 meter (Elverum i 1895), mens det fra og med 1914 ble et fast program på 30 skudd for å kåre Skytterkongen. Fra 1958 ble programmet 35-skudd på 10-delt skive, og nærmest identisk med dagens skyteprogram. De 35 mesterskapskuddene på avstand 200 meter foregår på en ti-delt skive hvor tieren er 10 centimeter (0,5 mrad). Programmet består av 5 skudd liggende, 5 skudd stående, 5 skudd knestående og en 10-skudd med 3 skudd stående, 3 skudd knestående og 4 skudd liggende. De 15 beste på 25-skudden kvalifiserer seg til Kongelaget som er blitt vist årlig på NRK siden 1963.[1]
Arrangørsteder, deltakere og vinnere
[rediger | rediger kilde]Lars L. Ese d.y. er den som har vunnet landsskytterstevnet flest ganger, den eneste som har vunnet fire ganger (1947, 1951, 1954 og 1955), og en av fem som har vunnet to år på rad.
Fire personer har vunnet tre ganger:
- Tor-Erik Fossli (1996, 1998 og 2000)
- Magne Landrø (1961, 1976 og 1981)
- Bjørn Solberg (1978, 1983 og 1984)
- Olav Medås (1952, 1963 og 1971)
Ingen har vunnet flere enn to landsskytterstevner etter hverandre, det er fem personene som har klart dette:
- Jens Fredbo (1948 og 1949)
- Vebjørn Berg (2008 og 2009)
- Bjørn Solberg (1983 og 1984)
- Lars L. Ese d.y (1954 og 1955)
- Mathias Glomnes (1906 og 1907)
År | Sted | Deltagere | Skytterkonge/ skytterdronning | Lag | Poengsum |
---|---|---|---|---|---|
1893 | Kristiansund | ca. 200[2] | Chr. Østern | Kristiania | 125 |
1894 | Skien | 392 | Bernt Sørum | Skien | 89 |
1895 | Elverum | 390 | Olaf Frydenlund | Tistedal | 168 |
1896 | Stavanger | 276 | Tom Seeberg | Bjørndalen | 215 |
1897 | Trondhjem | 415 | Knut Fauske | Stange | 25 |
1898 | Bergen | 350 | Nils D. Drange | Os | 23 |
1899 | Kristiania | 675 | Kristian Søbakken | Stange | 24 |
1900 | Bodø | 341 | Ole Holm | Stange | 24 |
1901 | Trondhjem | 365 | Henrik O. Anshushaug | Soknedal | 24 |
1902 | Kristiansand | 331 | Petter Andreas Røstad | Levanger | 52 |
1903 | Lillehammer | 495 | Julius Braathe | Kristiania Ø. | 58 |
1904 | Øystese | 293 | Martin Monsen | Gjøvik & Brusveen | |
1905 | Harstad | 195 | Ingvard Thune | Alen | 57 |
1906 | Steinkjer | 621 | Mathias Glomnes (1. tittel) | Kristiania N. | 56 |
1907 | Kristiania | 1010 | Mathias Glomnes (2. tittel) | Kristiania N. | 85 |
1908 | Bergen | 440 | Martinius Skarkerud | Gjøvik & Brusveen | 74 |
1909 | Kristiansand | 364 | Halvor Kålstad | Tønsberg | 80 |
1910 | Tromsø | 357 | Olaf Husby | Trondhjem | 79 |
1911 | Trondhjem | 801 | Olaf Fosvik | Lyngen | 20 |
1912 | Elverum | 820 | Guren A. Gløtvold | Fjeld | 21 |
1913 | Øystese | 383 | Nils H. Bolstad | Bolstadøyri | 20 |
1914 | Kristiania | 1808 | John Voje | Drangedal | 82 |
1915 | Mosjøen | 251 | John Bang-Holmslet | Lerskaret | 75 |
1916 | Egersund | 288 | Ragnvald Maseng | Kristiania | 77 |
1917 | Steinkjer | 753 | Paul Vikhals | Dromnessund | 81 |
1918 | Kongsberg | 1150 | Ole Lilloe-Olsen | Kristiania Ø | 80 |
1919 | Molde | 878 | Karl Hagen (1. tittel) | Skoger | 78 |
1920 | Narvik | 341 | Jacob Bjerke | Øisletten | 80 |
1921 | Bergen | 763 | Franke Onsrud | Kristiania Ø | 83 |
1922 | Trondhjem | 868 | Sigv. Kuløy | Smølen | 83 |
1923 | Kristiansand | 528 | Rasmus R. Skjerpe | Nærbø | 83 |
1924 | Kristiania | 1500 | Ola Mo | Bergen | 83 |
1925 | Sortland | 386 | Herman Skøien | Løiten | 82 |
1926 | Bergen | 626 | Ottar Ødegaard | Oslo | 86 |
1927 | Steinkjer | 745 | Herman Kjærås | Andebu | 89 |
1928 | Stavanger | 295 | Karl Hagen (2. tittel) | Skoger | 136 |
1929 | Hønefoss | 1089 | Kristian M. Gylstad | Trøgstad | 138 |
1930 | Nidaros | 1032 | Kristoffer Flesaker | Fiskum | 87 |
1931 | Bodø | 263 | Ingulv Barstad (1. tittel) | Trondhjem | 138 |
1932 | Molde | 548 | Rasmus Ryssdalsnes | Indre Gloppen | 137 |
1933 | Kristiansand | 453 | Sverre Glomnes | Oslo N. | 143 |
1934 | Oslo | 1268 | Ingulv Barstad (2. tittel) | Namsos | 143 |
1935 | Hammerfest | 391 | Fredrik Nilsen | Vestre Toten | 138 |
1936 | Bergen | 672 | Oscar Esplund | Herefoss | 143 |
1937 | Steinkjer | 940 | Willy Røgeberg | Oslo Østre | 276 |
1938 | Kongsberg | 1560 | Kåre Enerud | Sande | 268 |
1939 | Kongsvinger | 1259 | Thorbjørn Hårstad | Grue | 266 |
1946 | Harstad | 1332 | Bjarne Sjulsen | Kongsberg | 259 |
1947 | Os | 2448 | Lars L. Ese d.y. (1. tittel) | Balestrand | 270 |
1948 | Trondheim | 3418 | Jens Fredbo (1. tittel) | Grue | 268 |
1949 | Kongsvinger | 4200 | Jens Fredbo (2. tittel) | Grue | 270 |
1950 | Oslo | 4900 | Odd Sannes | Oslo Østre | 271 |
1951 | Bardufoss | 1650 | Lars L. Ese d.y. (2. tittel) | Balestrand | 275 |
1952 | Ulven-Os | 2031 | Olav Medås (1. tittel) | Granvin | 276 |
1953 | Steinkjer | 2836 | Stanley Kvamme (1. tittel) | Bergen N. | 273 |
1954 | Vatne | 2600 | Lars L. Ese d.y. (3. tittel) | Balestrand | 278 |
1955 | Kongsvinger | 3553 | Lars L. Ese d.y. (4. tittel) | Balestrand | 285 |
1956 | Bodø | 1330 | Kjell Skøien (1. tittel) | Oslo Østre | 277 |
1957 | Bergen | 1685 | Stanley Kvamme (2. tittel) | Bergen N. | 327 |
1958 | Trondheim | 2107 | Einar Nesmoen | Kongsv. & Omegn | 323 |
1959 | Kongsb./Fiskum | 2567 | Jon Istad | Voss | 325 |
1960 | Sandnes | 1160 | Gudmund Håbesland | Nordstrand | 328 |
1961 | Øverbygd | 979 | Magne Landrø (1. tittel) | Oslo Østre | 326 |
1962 | Kristiansand | 1830 | Kjell Skøien (2. tittel) | Oslo Østre | 330 |
1963 | Steinkjer | 2020 | Olav Medås (2. tittel) | Granvin | 335 |
1964 | Oslo | 2347 | Thormod Næs (1. tittel) | Laksevåg | 331 |
1965 | Kongsvinger | 2271 | Finn Amundsen | Oslo Østre | 332 |
1966 | Bodø | 1158 | Lorents I. Sklet | Grong | 329 |
1967 | Ulven-Os | 1753 | Thormod Næs (2. tittel) | Laksevåg | 331 |
1968 | Trondheim | 2353 | Gunnar Lybeck (1. tittel) | Østre Toten | 335 |
1969 | Kristiansand | 2154 | Jon Klyve | Oslo Østre | 335 |
1970 | Oslo | 2639 | Gunnar Lybeck (2. tittel) | Mysen | 335 |
1971 | Øverbygd | 1571 | Olav Medås (3. tittel) | Granvin | 334 |
1972 | Ulven-Os | 2586 | Arve Skjeflo | Steinkjer | 333 |
1973 | Steinkjer | 3598 | Oddgard Flatin | Kongsberg | 336 |
1974 | Vatne | 2881 | Egil Melvær | Florø | 340 |
1975 | Kongsvinger | 4573 | Peder Myrset | Meek | 336 |
1976 | Alta | 2396 | Magne Landrø (2. tittel) | Oslo Østre | 339 |
1977 | Ulven-Os | 4361 | Per H. Aalvik | Ålvik | 339 |
1978 | Trondheim | 5731 | Bjørn Solberg | Farnes | 339 |
1979 | Kristiansand | 5186 | Kurt Arne Berglund | Bærums | 340 |
1980 | Oslo | 5433 | Lars Hallvard Ese | Balestrand | 340 |
1981 | Bodø | 4151 | Magne Landrø (3. tittel) | Oslo Østre | 340 |
1982 | Ulven-Os | 4648 | Arne Strendo | Hadding | 340 |
1983 | Fræna | 5262 | Bjørn Solberg (2. tittel) | Nordre Land | 340 |
1984 | Sandnes | 4108 | Bjørn Solberg (3. tittel) | Nordre Land | 342 |
1985 | Lesja | 6482 | Torkil Berg | Trondhjems | 339 |
1986 | Øverbygd | 3192 | Knut Bjørnar Mellem | Bjerkvik | 340 |
1987 | Steinkjer | 5828 | Tor Harald Lund | Søgne | 338 |
1988 | Førde | 5254 | Ove Vik | Fana | 341 |
1989 | Kristiansand | 5284 | Ole N. Rydningen | Rise og Løddesøl | 344 |
1990 | Elverum | 7181 | John Olav Ågotnes | Fana | 345 |
1991 | Bodø | 4553 | Yngve Lorentsen | Falken | 345 |
1992 | Ulven-Os | 5251 | Per Erik Oldertrøen | Tynset | 343 |
1993 | Oppdal | 6820 | Tor-Arne Solbakken | Rygge | 347 |
1994 | Sandnes | 4816 | Erling Fledsberg | Moss og Våler | 344 |
1995 | Lesja | 5785 | Trond Kjøll | Ringerike | 345 |
1996 | Øvre Målselv | 3067 | Tor-Erik Fossli (1. tittel) | Målselv | 345 |
1997 | Førde | 4551 | Edvin Aamot | Trondhjems | 347 |
1998 | Steinkjer | 4952 | Tor-Erik Fossli (2. tittel) | Målselv | 349 |
1999 | Evje | 4601 | Ingvar Brohaug | Alvdal | 347 |
2000 | Elverum | 5447 | Tor-Erik Fossli (3. tittel) | Målselv | 347 |
2001 | Bodø | 3539 | Arild Brodahl | Fana | 346 |
2002 | Ulven-Os | 4382 | Kristoffer Sannvoll | Åsnes | 347 |
2003 | Oppdal | 5270 | Gunnar Halbjørhus (1. tittel) | Hemsedal | 347 |
2004 | Sandnes | 4158 | Ola Tore Dokken (1. tittel) | Nordre Land | 348 |
2005 | Lesja | 5220 | Jan Håkon Jørgensen | Oslo Østre | 346 |
2006 | Målselv | 3151 | Mette Elisabeth Finnestad | Søgne | 347 |
2007 | Steinkjer | 5162 | Gunnar Halbjørhus (2. tittel) | Hemsedal | 347 |
2008 | Førde | 4740 | Vebjørn Berg (1. tittel) | Blaker | 346 |
2009 | Evje | 4914 | Vebjørn Berg (2. tittel) | Blaker | 348 |
2010 | Elverum | 5862 | Knut Jørgen Brodahl | Fana | 349 |
2011 | Bodø | 3700 | Knut Erik Svarstad | Bamble | 346 e.o. |
2012 | Voss | 4631 | Hans Kristian Wear | Styrvoll | 347 |
2013 | Oppdal | 5138 | Kim-André Aannestad Lund (1. tittel) | Jondalen | 346 e.o. |
2014 | Sandnes | 4149 | Ola Tore Dokken (2. tittel) | Nordre Land | 348 |
2015 | Lesja | 4795 | Eileen Torp | Sartor | 347 e.o. |
2016 | Øvre Målselv | 3152 | Daniel Sørli | Høland/Bjørkelangen | 348 |
2017 | Førde | 4353 | Katrine Aannestad Lund | Jondalen | 349 |
2018 | Stjørdal | 5003 | Tor Gaute Jøingsli | Lom og Skjåk | 347 e.o. |
2019 | Evje | 4014 | Rasmus Løberg | Klepp | 348 |
2020 | Elverum | Landsskytterstevnet avlyst grunnet koronaviruspandemien.[3] Skytternes mestermøte ble arrangert 13. august på Oslo Østres bane med alle konger, dronninger, prinsesser og prinser fra 2000 til 2019.[4] Konkurransen ble vist direkte på NRK.[5] | |||
2021 | Elverum | Landsskytterstevnet avlyst grunnet koronaviruspandemien.[6] Skytternes mestermøte ble arrangert 10. august på Elverum og ble sendt direkte på NRK. | |||
2022 | Bodø | 2703 | Kim-André Aannestad Lund (2. tittel) | Jondalen | 349 |
2023 | Voss | 4144 | Daniel Sørli (2. tittel) | Sunndal | 349 |
2024 | Steinkjer | 4168 | Ole-Kristian Bryhn | Røyken og Hurum | 348 |
2025 | Kongsberg[7] | ||||
2026 | Lesja[7] | ||||
2027 | Øvre Målselv[8] | ||||
2028 | Voss[9] |
Stevnearenaer
[rediger | rediger kilde]Landsskytterstevnet har historisk blitt arrangert fra Kristiansand i sør til Hammerfest i nord. Stevnet alternerer mellom landsdelene Nord-Norge, Midt-Norge, Vestlandet, Sørlandet og Østlandet hvert femte år.
Individuelle grener
[rediger | rediger kilde]Individuelt konkurrerer skytterne i baneskyting og feltskyting med en innlagt minneskyting. Som en del av feltskytingen arrangeres også hurtigskytingskonkurransene felthurtigskyting og Stang-skyting. Vinneren av Stang-skytingen får Oberst Georg Stangs minnemedalje i ekte gull. Gullmedaljen er den eneste medalje i norsk idrett som tildeles i ekte gull.
-
NM feltskyting, Steinkjer 2007.
-
Minneskytingen, Steinkjer 2007.
-
NM stangskyting, Steinkjer 2007.
-
NM felthurtig, Steinkjer 2007.
Lagkonkurranser
[rediger | rediger kilde]Det arrangeres også samlagsskytinger på landsskytterstevnet mellom de 48 skyttersamlagene.,Den mest prestisjefylte er samlagsskytingen for seniorklassene på 200 meter, hvor vinnerlaget får Ese-medalje i gull til minne om Landsskytterstevnets eneste firedobbelte skytterkonge, Lars L. Ese d.y. Det arrangeres også samlagsskyting for rekrutteringsklassene (under 18 år) og for veteranklassene (over 55 år) som begge foregår på 100 meter. Fra og med 2017 arrangeres også egen lagskyting mellom skytterlagene.
Mesterskapsmedaljen
[rediger | rediger kilde]Mesterskapsmedaljen på landsskytterstevnet deles ut til de beste skytterne etter 35 skudd (25 skudd innledende skyting og 10-skudds mesterskapsomgang). Antall medaljer er avhengig av antall deltakere. Medaljen kan bare vinnes én gang, hvis man kvalifiserer til medalje senere får man i stedet stjerne. Alle med samme poengsum som siste medalje deles ut på skal ha medalje eller stjerne.
Siste medalje eller stjerne er delt ut på følgende poengsummer:
- 1957: 303
- 1958: 309
- 1959: 304
- 1960: 308
- 1961: 310
- 1962: 317
- 1963: 307
- 1964: 317
- 1965: 317
- 1966: 314
- 1967: 320
- 1968: 320
- 1969: 323
- 1970: 322
- 1971: 322
- 1972: 324
- 1973: 322
- 1974: 328
- 1975: 327
- 1976: 327
- 1977: 327
- 1978: 329
- 1979: 331
- 1980: 330
- 1981: 327
- 1982: 329
- 1983: 330
- 1984: 333
- 1985: 333
- 1986: 333
- 1987: 332
- 1988: 336
- 1989: 337
- 1990: 336
- 1991: 339
- 1992: 338
- 1993: 339
- 1994: 339
- 1995: 339
- 1996: 339
- 1997: 340
- 1998: 341
- 1999: 339
- 2000: 339
- 2001: 338
- 2002: 340
- 2003: 340
- 2004: 339
- 2005: 340
- 2006: 340
- 2007: 341
- 2008: 340
- 2009: 341
- 2010:
- 2011:
- 2012:
- 2013:
- 2014:
- 2015:
- 2016:
- 2017:
- 2018:
- 2019:
- 2020: Avlyst pga Corona
- 2021: Avlyst pga Corona
- 2022: 343
- 2023: 340
- 2024: 343
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ «Takker Kjell Kristian Rike og Per Jorsett: Slik ble skyting TV-sport». VG. 7. august 2019.
- ^ Fosna Skytterlag.
- ^ Tom-Vegard Feltstykket (24. mars 2020). «Landsskytterstevnet blir avlyst». Det frivillige Skyttervesen. Besøkt 24. mars 2020.
- ^ «DFS Grasrot». dfsgrasrot.no. Besøkt 6. juli 2020.
- ^ ««Skytternes mestermøte» på NRK». NRK. 26. mai 2020. Besøkt 6. juli 2020.
- ^ Tom-Vegard Feltstykket (20. mai 2021). «Landsskytterstevnet 2021 avlyses». Det frivillige Skyttervesen. Besøkt 10. august 2021.
- ^ a b «DFS Skytterting protokoll, sak 8 og 9».
- ^ «Det frivillige Skyttervesen». dfs.no (norsk). Besøkt 29. april 2024.
- ^ «Det frivillige Skyttervesen». dfs.no (norsk). Besøkt 29. april 2024.
Kilder
[rediger | rediger kilde]- Skytterboka 2005-2006, utgitt av Det frivillige Skyttervesen
- Skytterboka 2010-2011, utgitt av Det frivillige Skyttervesen
- Landsskytterstevnet 120 år (2013) - Norges viktigste sportsarrangement: Tor Idar Aune, Terje Vestvik og Per Jorsett
- Fosna Skytterlag, Kristiansund Skytterlag (1993). 100 års jubileum : 1893-1993 : for første landsskytterstevne i Kristiansund : jubileumsstevne, jubileumsutstilling, jubileumsfest i Kristiansund 22. og 23. mai 1993. Kristiansund: Fosna Skytterlag.