Rødstrupe
Rødstrupe | |||
---|---|---|---|
![]() E. r. rubecula
| |||
Nomenklatur | |||
Erithacus rubecula (Linnaeus, 1758) | |||
Synonymi | |||
Erithacus Cuvier, 1800 | |||
Populærnavn | |||
rødstrupe, tiurklokke | |||
Klassifikasjon | |||
Rike | Dyreriket | ||
Rekke | Ryggstrengdyr | ||
Klasse | Fugler | ||
Orden | Spurvefugler | ||
Infraorden | Passerida | ||
Familie | Fluesnapperfamilien | ||
Underfamilie | Cossyphinae | ||
Miljøvern | |||
IUCNs rødliste: | |||
ver 3.1 ![]() LC —
Livskraftig | |||
Økologi | |||
Habitat: | Underskog, kratt og kantvegetasjon, parker og hager med mer. Hekker i sprekker og hull | ||
Utbredelse: | Eurasia og Nord-Afrika | ||
![]() |
Rødstrupe (Erithacus rubecula) er eneste art i slekten Erithacus, som videre inngår i fluesnapperfamilien (Muscicapidae). Åtte underarter anerkjennes. Arten regnes som Englands nasjonalfugl. Rødstrupen er også kjent tiurklokke, fordi den begynner å synge tidlig på morgenkvisten, gjerne før tiuren begynner morgenspillet. Arten er livskraftig og svært tallrik,[1] også i Norge.
Der ringer tiurklokken, sagde kapteinen; ...naar den stemmer op, tager tiuren morgensalmen fat paa natkvisten
P.Chr. Asbjørnsen, Norske Folke- og Huldre-Eventyr, 1879 s.95
tiurklokken, denne usynlige fuglen med det vemodige pipet
Mikkjel Fønhus, Der vildmarken suser, 1919 s.131
Taksonomi
[rediger | rediger kilde]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d0/European_robin_%28Erithacus_rubecula%29_juvenile.jpg/250px-European_robin_%28Erithacus_rubecula%29_juvenile.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/55/R%C3%B8dstrupe23B.jpg/250px-R%C3%B8dstrupe23B.jpg)
Arten ble en tid regnet til trostefamilien (Turdidae), men den er siden blitt flyttet til fluesnapperfamilien. Det har blitt foreslått ssp. superbus (populasjonen på Tenerife) bør skilles ut som en selvstendig art, med ssp. marionae (populasjonen på Gran Canaria) som en selvstendig underart, med bakgrunn i en betydelig genetisk isolasjon. Forslaget anses imidlertid av andre å være basert på svært små forskjeller, og skillet mellom de to populasjonene er heller sannsynligvis ikke berettiget uten ytterligere bekreftende morfologiske forskjeller.[2] Det skal også nevnes, at ssp. caucasicus her inngår i ssp. hyrcanus, og at ssp. armoricanus (Nordvest-Frankrike) og sardus (Sardinia) inngår i nominatformen.[2]
Biologi
[rediger | rediger kilde]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ab/Erithacus_rubecula_whiterbyi_Hartert%2C_E%2C_1910_232_HdB_Ouarsenis_Alg%C3%A9rie.jpg/250px-Erithacus_rubecula_whiterbyi_Hartert%2C_E%2C_1910_232_HdB_Ouarsenis_Alg%C3%A9rie.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7b/Cuculus_canorus_canorus_MHNT.ZOO.2010.11.150.1.jpg/250px-Cuculus_canorus_canorus_MHNT.ZOO.2010.11.150.1.jpg)
Kjønnene er like. Arten blir omkring 14 cm lang og veier typisk 14–25 g.[2] Fjærdrakten er olivengrønn på oversiden og lys i buken. Rundt nebbet, øynene og kinnene nedover strupen og overbrystet er den rustoransje. I skillet mellom det det rustoransje frampartiet og den olivengrønne oversiden har den et smalt felt av gråblått. Ungfuglene er kamuflasjefargede og minner ikke mye om foreldrene, bortsett fra størrelsen.[2] På kalde dager kan arten blåse opp fjærdrakten og se mer kompakt ut, men rødstrupa er egentlig en slank fugl med relativt lange undre ekstremiteter. I felt kan den gjenkjennes på de hengende vingene, det lyse vingebåndet, og den rustrøde strupen.
Arten foretrekker tett underskog og utkantene av fuktig barskog noen steder og blandingsskog andre steder, men den finnes også parker og private hager.[2] Forflyttningsmønsteret er dårlig forstått, men det synes som at fugler med tilhold øst Skandinavia er helt eller delvis trekkfugler, mens fugler ellers er enten delvis eller helt stasjonære.[2] Dietten består i hovedsak av små virvelløse dyr, frukt og frø, men den eter også av og til veldig små virveldyr (inkludert fisk og øgler), åtsler, matrester og mat (gjerne kakesmuler og overmodne epler eller pærer) fra fuglebrett.[2] I Norge hekker arten over det meste av landet opp til Troms, mens den er mer sparsom i Finnmark. Norske fugler trekker for en stor del til Middelhavsområdet og Nord-Afrika om vinteren, men noen overvintrer også på høyere breddegrader, inkludert i Norge.
Rødstrupen hekker i sprekker og hull. Den kan bygge reiret sitt mellom røttene på ei veltet furu eller lignende. Hunnen legger typisk 4–7 egg,[2] som ruges i cirka 14 dager (12–21 dager),[2] og ungene forlater reiret etter cirka 14 dager.
Arten teller trolig omkring 130–201 millioner individer, hvorav cirka 117–181 millioner i Europa.[1]
Inndeling
[rediger | rediger kilde]Inndelingen følger Birds of the World og er i henhold til Winkler, Billerman & Lovette (2020).[3] Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008, 2017).[4][5]
- Passeriformes, spurvefugler
- Passeri, sangfugler
- Passerida
- Muscicapoidea
- Muscicapidae, fluesnapperfamilien
- Cossyphinae
- Erithacus (monotypisk)
- E. rubecula, rødstrupe
- E. r. melophilus, hekker på De britiske øyer
- E. r. rubecula (nominatformen), hekker i Vest-Europa og Nordvest-Marokko, samt på Azorene, Madeira og de vestre Kanariøyene
- E. r. superbus, hekker på Kanariøyene (Tenerife og Gran Canaria)
- E. r. witherbyi, hekker fra Nord-Algerie til Nord-Tunisia
- E. r. balcanicus, hekker fra Balkanhalvøya til Vest-Tyrkia
- E. r. valens, hekker på den sørlige Krimhalvøya
- E. r. hyrcanus, hekker i Aserbajdsjan og Nord-Iran
- E. r. tataricus, hekker i Uralregionen og Sørvest-Sibir
- E. rubecula, rødstrupe
- Erithacus (monotypisk)
- Cossyphinae
- Muscicapidae, fluesnapperfamilien
- Muscicapoidea
- Passerida
- Passeri, sangfugler
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ a b c BirdLife International. 2018. Erithacus rubecula. The IUCN Red List of Threatened Species 2018: e.T22709675A131953953. https://dx.doi.org/10.2305/IUCN.UK.2018-2.RLTS.T22709675A131953953.en. Downloaded on 30 November 2020.
- ^ a b c d e f g h i Collar, N. (2020). European Robin (Erithacus rubecula), version 1.0. In Birds of the World (J. del Hoyo, A. Elliott, J. Sargatal, D. A. Christie, and E. de Juana, Editors). Cornell Lab of Ornithology, Ithaca, NY, USA. https://doi.org/10.2173/bow.eurrob1.01
- ^ Winkler, D. W., S. M. Billerman, and I.J. Lovette (2020). Old World Flycatchers (Muscicapidae), version 1.0. In Birds of the World (S. M. Billerman, B. K. Keeney, P. G. Rodewald, and T. S. Schulenberg, Editors). Cornell Lab of Ornithology, Ithaca, NY, USA. https://doi.org/10.2173/bow.muscic3.01
- ^ Syvertsen, P. O., Ree, V., Hansen, O. B., Syvertsen, Ø., Bergan, M., Kvam, H., Viker, M. & Axelsen, T. 2008. Virksomheten til Norsk navnekomité for fugl (NNKF) 1990-2008. Norske navn på verdens fugler. Norsk Ornitologisk Forening. www.birdlife.no (publisert 22.5.2008). Besøkt 2016-04-10
- ^ Syvertsen, P.O., M. Bergan, O.B. Hansen, H. Kvam, V. Ree og Ø. Syvertsen 2017: Ny verdensliste med norske fuglenavn. Norsk Ornitologisk Forenings hjemmesider: http://www.birdlife.no/fuglekunnskap/navn/om.php
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- (en) rødstrupe – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen
- (en) rødstrupe i Global Biodiversity Information Facility
- (no) rødstrupe hos Artsdatabanken
- (sv) rødstrupe hos Dyntaxa
- (en) rødstrupe hos Fauna Europaea
- (en) rødstrupe hos Fossilworks
- (en) rødstrupe hos ITIS
- (en) rødstrupe hos NCBI
- (en) Kategori:Erithacus rubecula – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
- (en) Erithacus rubecula – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
- Erithacus rubecula – detaljert informasjon på Wikispecies