Sinsen hageby
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/af/Sinsen%2C_kornsilo_%281952%29.jpg/250px-Sinsen%2C_kornsilo_%281952%29.jpg)
Sinsen hageby er et boligstrøk i Oslo. Området ble bygget ut i perioden 1930–1940 på østsiden av jernbanetraseen fra 1907. De første boligene i Sinsens hageby ble tatt i bruk i 1930.[1]
Hagebyen
[rediger | rediger kilde]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/be/Sinsen_hageby_around_1940.jpg/250px-Sinsen_hageby_around_1940.jpg)
I løpet av første halvdel av 1900-tallet ble det anlagt en del hagebyer i Oslo. De første hagebyene ble anlagt i mur, men fra og med 1920-tallet bygde man også hagebyer med trehus.
Sinsen hageby er et eksempel på hageby med trehusbebyggelse. Den ble anlagt på en 150 mål stor tomt utparsellert fra Sinsen gård.[2] Planene ble utarbeidet av arkitektene Einar Smith og Edgar Smith Berentsen. Villaene ligger med fasade mot gateløp og hage i et skjermet grøntbelte mellom bygningsrekkene.
Bygninger
[rediger | rediger kilde]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a3/Breisj%C3%A5veien_Oslo_TRS.jpg/250px-Breisj%C3%A5veien_Oslo_TRS.jpg)
Følgende adresser inngår ifølge Byantikvaren i Oslo i den opprinnelige bebyggelsen i Sinsen hageby:[3]
- Olav Hegnas vei 1
- Lørenveien 2, 4, 6, 8, 10, 12, 14, 16, 16a, 16b, 18, 20, 22, 24, 28, 30, 32 og 34
- Breisjåveien 31, 33, 35, 37, 39, 41, 43, 45, 47 og 49
- Sinsenveien 38, 40 og 42
Funksjonalisme
[rediger | rediger kilde]Sinsen er i dag et svært viktig funkisområde med stor verneverdi. I tillegg til selve hagebyen finner man Sinsen skole (barneskole bygget 1938), Sinsen videregående skole (bygget 1939), Sinsen kapell (arkitekt: Hugo Brustad; interimskirke før Sinsen kirke ble innviet i 1971; pr. 2017 brukt som forsamlingshus)[4][5][6], og blokkbebyggelsen «Sinsenbyen» (1934-1939), i funksjonalistisk arkitektur.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ Gjerland, Leif; historieformidler (25. november 2019). «Oslo før: Slik ble byens «antirevolusjonære» hagebyer til». Aftenposten. Besøkt 8. juni 2020.
- ^ Muri, Beate (13. mai 2016). «Da Sinsen lå på landet». Dagsavisen.
- ^ «Breisjåveien 39 - Melding om vurdering for oppføring i gul liste» (PDF). Byantikvaren i Oslo. 16. oktober 2014. Besøkt 16. februar 2017.
- ^ «Breisjåveien 39 - Melding om vurdering for oppføring i gul liste» (PDF). Byantikvaren i Oslo. 16. oktober 2014. Besøkt 16. februar 2017.
- ^ «Sinsen kapell». Norske Kirkebygg. Besøkt 16. februar 2017. «Før Sinsen kirke ble innviet i 1971, var det interimskirke i dette huset, som gikk under betegnelsen Sinsen kapell. Bygget ble oppført på initiativ fra Oslo Indremisjon og innviet 5. februar 1939. Biskopen gav tillatelse til å forrette kirkelige handlinger der fra september samme år. (---) Kapellet ble brukt av menigheten til kirken stod klar i 1971. Så ble det gjort om til samfunnshus. Det ser ut til at betegnelser som Sinsen samfunnshus og Sinsen kulturhus har vært brukt. I dag kalles det Sinsen kulturstasjon (---).»[død lenke]
- ^ «Sinsen kapell». www.oslobilder.no. Besøkt 16. februar 2017.
Litteratur
[rediger | rediger kilde]- Egeland, Åsa F. «Sinsenbyen : funkisbyen på bondelandet» (PDF). TOBIAS. Informasjonsblad fra Oslo byarkiv (2/2000): 10.
- Oslo kommune. Byantikvaren (2016). Kulturminnegrunnlag for Hovinbyen (PDF). [Høringsutkast]