Teater Neuf
Teater Neuf – Studentteatret i Oslo er en amatørteaterforening som holder til på Chateau Neuf i Oslo og er underlagt Det Norske Studentersamfund. Studentteatret i Oslo ble stiftet i 1834 og hadde premiere i 1835. Teater Neuf er følgelig byens eldste nåværende teater og Norges eldste studentteater. Studentteatret i Oslo har operert under mange navn: Studentersamfundets Teater, Samfundsteatret, Teaterutvalget, Teaterverkstedet eller bare Studentteatret. I 1996 ble Teater Neuf lansert som navn. En periode fra 1999/2000 het det igjen Studentteatret, med ny logo utført av Harald Kolstad, før navnet Teater Neuf ble tatt tilbake. Nåværende teatersjef er Silje Lier (2019–). Teater Neufs orden heter Den Hvide Knap og er Studentersamfundets nest eldste orden.
Historie
[rediger | rediger kilde]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9d/Knap.jpg/250px-Knap.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0f/ChateauNeufOslo.jpg/250px-ChateauNeufOslo.jpg)
Den 21. november 1834 ble den første teaterdireksjon valgt, og det ble vedtatt at teatret «regelmessig skulde lade os høre skuespil fremsagt av Nordmænd og i den norske tunge». Bare noen få måneder senere, 2. mars 1835 hadde Studentersamfundets Theater sin første premiere med stykket Skuespilleren mod sin vile og en måned senere fulgte Wessels Kjærlighet uden strømper. Interessen for teater ble enorm og i 1836 gav teatret en ny forestilling hver 14. dag. Men det var først i 1850-årene studentteatret fikk sin gullalder med studenterkomediens gjennombrudd, blant de mest kjente er kanskje Jokum Pjurres (Olaf Skavlan) Gildet på Mærrahaug' en parodi av Ibsens Gildet på Solhaug.
Fram mot århundreskiftet dukket det opp flere studenterkomedier, eksempelvis Fra Løvernes Verden av den senere statsminister Christian Michelsen i 1877, Splendid i 1883 og Paa Hybelen av Adam Hiorth i 1900. På 1900-tallet slo imidlertid revyen igjennom på studentteatret. Den mest vellykkede var kanskje Maxis som hadde premiere i 1909 og spilte for 25 fulle hus i Kristiania. Siden dro revyen på turné, blant annet til Bergen og spilte 15 forestillinger til. Maxis ble så populær at Studentersamfundet i Trondhjem kjøpte hele revyen og forestillingene i Trondheim dannet så grunnlaget for det som senere skulle bli den tradisjonsrike UKA-festivalen.
Da Andre verdenskrig brøt ut og Norge ble okkupert ble studentersamfundet oppløst, noe som også førte til at teatret måtte innstille. Men det gjenoppsto i 1945 og den første etterkrigsrevyen Ad Undas kom iløpet av våren 1946. Det var Mentz Schulerud, Barthold Halle og Finn Ludt som først og fremst sto bak suksessen, men revyen er kanskje mest kjent for å være Alf Prøysens gjennombrudd. De neste tiårene vendte teatret blikket utover Norges grenser og ble tilknyttet Nordisk studentteaterunion. Studentteatret gjestet København i 1949 og senere fikk Oslo besøk av blant annet Göteborgs Studentteater, Odin Teatret og Studentteatret fra Kiel. 1960-tallet var et høydepunkt for Studentersamfundets teater, som framsto som en av hovedstadens mest vitale scener.
På mot slutten av 60-tallet og på begynnelsen av 70-tallet ble studentteatret politisert. Front-teatret som var løselig knyttet til studentteatret ble etablert tidlig på 70-tallet og spilte en forestilling mot EU i 1971. Noen år senere stilte studentteatret seg i klassekampens tjeneste og teaterstyret erklærte sin støtte til Rød Fronts politiske plattform. Mest kjent fra denne tiden er kanskje Tramteatret, som brøt ut av studentteatret i 1977 for å danne en profesjonell teatergruppe med Chateau Neuf som base.
Revyen Deep Sea Thriller ble en enorm suksess og spilt på teatre over hele landet. I 80- og 90-åra dabbet imidlertid aktiviteten i studentteatret av og Oslo var i noen år uten noe studentteater. Initiativ til gjenopprettelse av teatret ble tatt i 1986 og 1989-94, med relativt god respons og det ble spilt enkelte forestillinger og revyer i disse årene. Men det var ikke før mot slutten av 90-tallet at man fikk på plass noen permanent ordning. Teater Neuf ble lansert som Studentersamfundets teatergruppe i 1996 og reorganisert som fri forening, tilknyttet studentersamfundet i 1998. Siden da har det blitt drevet uavbrutt studentteatervirksomhet på Chateau Neuf under Det Norske Studentersamfund. Idag er Teater Neuf ansvarlig for forestillinger, kurs og festivaler og driver teatervirksomhet på et svært bredt plan.
Våren 2009 ble det besluttet at Teatret skulle oppføre Oscar Wildes «Hvem Er Ernest» som jubileumsforestilling, hvor premieren skulle markere 175-årsfeiringen Teatrets første premiere. «Hvem Er Ernest» hadde premiere 5. mars 2010.
Undergrupper
[rediger | rediger kilde]- Improgruppa - Impro Neuf
- International group
Teatersjefer
[rediger | rediger kilde]Ufullstendig liste: Denne listen er ufullstendig og du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den. |
Studentersamfundets Theater 1834–1995
- 1834 Første Teaterdirektion: H.D.G. Barth, P. Holm og O.S. Olsen
- 1835 C.A. Wedel, O. Hansen
- 1849 Johan Diederich Behrens, Theodor Kjerulf, Bernt Lund
- 1858 Christian Schweigaard, Karl Wasserfall, D. Faye-Hansen, Christoffer Nicolaysen
- 1859 Blant andre: Bjørnstjerne Bjørnson
- 1870 Adolf Wickstrøm, Hjalmar Selmer, Viggo Ullmann
- 1876 Wollert Bøgh, Iver Holter
- 1887 Haakon Nyhuus, Hans Aanrud, E. Simonsen
- 1890 N.N. Bernhoft?
- 1895 Rudolf «Rulle» Rasmussen
- 1899 Rudolf «Rulle» Rasmussen, Anton Heiberg, Fredrik B. Wallem
- 1899 David Knudsen, Harald Coucheron, Aage Storm
- 1900 Odd Olsen (Hilmar)
- 1901 Harald Coucheron
- 1902 Hans Fay
- 1903 Sverre Brandt
- 1905 Hans P Lødrup
- 1907 Georg Kolderup
- 1908 Bjarne Bonnevie
- 1909 Adam Hiorth
- 1910 Oscar Krogh
- 1913 Asbjørn Lindboe
- 1914 Nanki Aamot
- 1916 Reidar Otto
- 1917–1919 Einar Sissener
- 1922 Tryggve Feilberg
- 1924 Christian Bernt Apenes[1]
- 1925 Olaf Sæther
- 1928 Brynjulf Bull
- 1929 Christian Bernt Apenes, Christian S. Oftedal
- 1930 H.K. Skou[2]
- 1934–1935 Tønnes Søyland
- 1936 Brynjulf Bull[3]
- 1940 Carsten Byhring[4]
- 1946–1948 Mentz Schulerud
- 1948 Barthold Halle
- 1949–1951 Ingen studentteatervirksomhet
- 1952 Kirsten Henriksen
- 1952–1953 Erik Pierstorff[5]
- 1953 Marie Takvam, Knut Risan
- 1954 Arne Worren
- 1954–1955 Thor Korsvold
- 1955 Bjørn Bryn
- 1957 Harald Nesje
- 1957–1958 Bo Wærenskjold
- 1959 Pål Bang-Hansen
- 1959–1960 Kate Braathen
- 1960 Bo Wærenskjold
- 1960–1962 Tore Nergaard
- 1962–1963 Bernt Erik Larssen
- 1963–1964 Knut Løkhaug Hansen
- 1964 Leif Stavik[6]
- 1964–1965 Kate Næss
- 1966–1968 Dag Åkeson Moe
- 1968–1969 Ellen Refsdal
- 1971 Egil Henriksen, Toril Brekke
- 1972 Robert S. Mikkelsen
- 1975 Erling Bergan
- 1986 Ragnvald Hoel
- 1987–1989 Ingen studentteatervirksomhet
- 1989–1990 Tormod Carlsen
- 1990–1993 Trond Alexander Thune
Teater Neuf 1996–2015
- 1996–1997: Ane Skumsvoll
- 1998–1999: Marte Mangset
- 1999: Oda Radoor
- 2000: Therese Bøhn
- 2001: Karen Skadesheim Sikkeland
- 2002: Espen Røsbak
- 2002–2003: Ingrid Barth Pettersen
- 2003–2005: Tore Alexander Eliesen
- 2005–2006: Fredrik Kvåle Dørum
- 2006–2007: Mats Hallvar Karlsen
- 2007–2008: Åse Kristine Waglen
- 2008–2009: Kristin Fladmoe Wolmer
- 2009–2010: Peter Sigurdson Lunga
- 2011: Bastian Stabell
- 2011–2012: Kjersti Wøien Håland
- 2012–2013: Desiree Isabel Bøgh Vaksdal
- 2013–2014: Andreas Slørdahl
- 2014: Fanny Brandvold Hohle
- 2015: Kari Schulstad Wasa
- 2015–2016: Ingrid Vonen
- 2017–2019: Trond Isaksen
- 2019–2024: Silje Lier
- 2024-: Sander Slettebø Grøsfjell
Kjente personer som har vært aktive i teatret
[rediger | rediger kilde]Ufullstendig liste: Denne listen er ufullstendig og du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den. |
- Hilde Louise Asbjørnsen, sanger og skuespiller
- Arne Bang-Hansen,skuespiller
- Pål Bang-Hansen,filmanmelder, filmviter og regissør
- Carsten Byhring,sSkuespiller
- Ingebrigt Davik, forfatter og kringkastingsmann
- Jarl Bjørk, skuespiller
- Bjørnstjerne Bjørnson, forfatter og dikter
- Fredrik Brattberg, komponist og dramatiker
- Hans Olav Brenner, programleder, NRK
- Alexander Brinchmann, dramatiker
- Ida Elise Broch, skuespiller
- Christel Marie Blunck, skuespiller
- Brynjulf Bull, høyesterettsadvokat og ordfører i Oslo
- Olaf Bull, lyriker
- Ole Bull, fiolinist og komponist
- Reidar Bull, dommer
- Bjørn Carling, forfatter og journalist
- Christopher Grøndahl, dramatiker
- Gyda Christensen, skuespiller og teatersjef
- Vilhelm Dybwad, advokat og forfatter
- Mats Eldøen, skuespiller
- Fredrik Kvåle Dørum, produsent
- Thomas Bye, skuespiller
- Karen Jo Fields, musiker
- Tore Foss, skuespiller
- Kalle Fürst, regissør og programsjef
- Arne Garvang, Tramteatret
- Barthold Halle, instruktør, dramatiker og teatersjef
- Kine Hellebust, Tramteatret
- Olav Hestenes, høyesterettsadvokat
- Runar Hodne, regissør og teatersjef
- Attila Horvath, skuespiller
- Henrik Ibsen, dramatiker
- Lene Kongsvik Johansen, komiker
- Marianne Krogness, Tramteatret
- David Knudsen, skuespiller
- Christian Krohg, maler og forfatter
- Rolf Kristian Larsen, skuespiller
- Ellisiv Lindkvist, dikter og dramatiker
- Finn Ludt, komponist og pianist
- Vilhelm Lund, skuespiller
- John Lyng, statsminister[7]
- Christian Michelsen, statsminister
- Terje Nordby, Tramteatret
- Kate Næss, lyriker
- Helmut Ormestad, fysiker
- Kate Pendry, skuespiller og performancekunstner
- Alf Prøysen, visesanger og forfatter
- Frode Rinnan, arkitekt
- Knut Risan, skuespiller
- Anders Rogg, Tramteatret
- Odd Schou
- Mentz Schulerud, skribent, teatersjef og kulturarbeider
- Eyvind Solås, komponist
- Eilif Straume, journalist og litteraturkritiker
- Marie Takvam, skuespiller og forfatter
- Adolph Tidemand, maler
- Sverre Udnæs, dramatiker og regissør
- Liv Ullmann, skuespiller
- Jan Fredrik Varden, sceneinstruktør
- Maria Tryti Vennerød, dramatiker
- Henrik Wergeland, forfatter og lyriker
- Nils Wichstrøm, skuespiller og instruktør
- Trine Wiggen, skuespiller
- Magne Magler Wiggen, Arkitekt
- Carsten Winger, skuespiller
- Hauk Aabel, skuespiller
- Liv Aakvik, Tramteatret
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ Apenes, Georg (2013). Dommer og gjøgler : Christian B. Apenes 1902-1976. s. 24.
- ^ "Studentersamfundets Teater er 100 år i 1934" Aftenposten 21. august 1930 s. 4
- ^ Dagbladet. 21. juni 1936.
- ^ Aftenposten 15. april 1940 s. 6
- ^ Aftenposten 16. desember 1952 s. 3
- ^ Aftenposten 27. januar 1964
- ^ «John Lyng og Dagbladet». Dagbladet. 7. oktober 1989.