Prințesa Louise-Marie a Franței
- Vezi și Louise-Marie a Franței (1812-1850), regină a Belgiei.
Louise Marie a Franței | |
Prințesă a Franței | |
![]() Prințesa Louise-Marie de Jean-Marc Nattier, 1748 | |
Date personale | |
---|---|
Nume la naștere | Louise Marie de France |
Născută | 15 iulie 1737 Versailles |
Decedată | (50 de ani) Saint-Denis, Franța ![]() |
Înmormântată | Biserica Saint Denis, Franța |
Părinți | Ludovic al XV-lea al Franței Maria Leszczyńska |
Frați și surori | Prințesa Louise-Élisabeth a Franței Marie Adélaïde a Franței Henriette-Anne a Franței Sophie-Philippine a Franței Prințesa Victoria a Franței Thérèse de France[*] Prințesa Louise a Franței Charles de Vintimille[*] Ludovic, Delfin al Franței (1729–1765) Filip, Duce de Anjou ![]() |
Religie | Biserica Catolică ![]() |
Limbi vorbite | limba franceză ![]() |
Apartenență nobiliară | |
Titluri | prințesă |
Familie nobiliară | Casa de Bourbon |
Semnătură | |
![]() | |
Modifică date / text ![]() |
Louise Marie a Franței[1](15 iulie 1737 - 23 decembrie 1787) a fost cel mai mic copil din cei zece ai regelui Ludovic al XV-lea al Franței și ai soției lui, regina Maria Leszczyńska. Ca fiică a regelui era Fiică a Franței.
Biografie
[modificare | modificare sursă]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ca/Le_Boucher_-_Visite_de_Louis_XV_a_Mme_Louise_de_France.jpg/220px-Le_Boucher_-_Visite_de_Louis_XV_a_Mme_Louise_de_France.jpg)
Louise Marie s-a născut la Palatul Versailles la 15 iulie 1737. La curte era cunoscută drept Madame Septième[2] (una din cele șapte surori mai mari murise înaintea nașterii sale), Madame Dernière și mai târziu Madame Louise.[3]. A crescut la Abația Fontevraud cu alte trei surori, Madame Victoire, Madame Sophie și Madame Thérèse (care a murit la vârsta de opt ani la Fontevraud).
Nici unul dintre proiectele de căsătorie făcute de tatăl ei pentru ea nu s-a fructificat iar Louise Marie a căutat refugiul în religie. S-a întors la curtea tatălui ei în 1750, la vârsta de 13 ani, unde a stat pentru următorii douăzeci de ani și unde a confruntat moartea surorii ei mai mari, Madame Henriette în 1752, a asistat la nașterea nepoatelor și nepoților ei, la tentativa de asasinare a tatălui ei în 1757, la ascensiunea metresei regelui, Madame du Barry, la construirea Petit Trianon; moartea surorii ei mai mari, Madame Infante, și, în final, la moartea mamei sale, regina Maria Leszczyńska.
În 1770, în amuzamentul general, Louise și-a rugat tatăl să-i permită să devină călugăriță carmelită.[4][5].
A intrat la mânăstirea Saint-Denis[6], unde regula ordinului a fost urmată strict luându-și numele de Thérèse a Sfântului Augustin. Un an mai târziu, în 1771, a fost acceptată în ordin.
A fost maică superioară[7], din 1773 până în 1779, iar a doua oară în 1785. A intervenit la tatăl ei pentru a permite carmelitelor austriece persecutate de împăratul Iosif al II-lea să intre în Franța.
A murit la Saint-Denis, suferind de complicații la stomac. Ultimele ei cuvinte au fost:
Au paradis! Vite! Au grand galop!" ("Spre rai! Repede! În galop!)
Împreună cu alte morminte regale, rămășițele ei au fost profanate în timpul Revoluției franceze. Papa Pius al IX-lea a declarat-o "venerabilă" la 19 iunie 1873.
Arbore genealogic
[modificare | modificare sursă]Note
[modificare | modificare sursă]- ^ Achaintre, Nicolas Louis, Histoire généalogique et chronologique de la maison royale de Bourbon, Vol. 2, (Publisher Mansut Fils, 4 Rue de l'École de Médecine, Paris, 1825), 154.
- ^ Ravel, Jeffrey, Studies in Eighteenth-Century Culture, Johns Hopkins University Press, 2007, p. 125, ISBN 0-8018-8598-1
- ^ Gratay, Alphonse-Joseph-Auguste, "Henri Perreyve", Pvi, C. Douniol, 1872.
- ^ Hare, Augustus John Cuthbert, North-Eastern France, Macmillan, 1896, p. 143.
- ^ Markham, Jacob Abbott, A History of France, Harper & Brothers, 1863, p. 143.
- ^ Baedeker, Karl, Paris and Environs with Routes from London to Paris, Dulau, 1898, p. 348.
- ^ Leathes, Stanley, The religion of the Christ, its historic and literary development, Oxford University, 1874, p. 356
Legături externe
[modificare | modificare sursă]
|