Bodva
Bodva | |
Bódva | |
Rieka | |
Bodva pri Jasove
| |
Štáty | ![]() ![]() |
---|---|
Mestá | Medzev, Moldava nad Bodvou |
Zdrojnica | Prameň |
- poloha | Osadník, Volovské vrchy |
- výška | 982 m |
- súradnice | 48°40′25″S 20°44′28″V / 48,67362°S 20,74108°V |
Ústie | Slaná (hu:Sajó) |
- poloha | Boldva, Maďarsko |
- súradnice | 48°12′31″S 20°46′31″V / 48,20854496°S 20,775146484°V |
Dĺžka | 113 km |
- Z toho na Slovensku | 48,4 km |
Povodie | 890,4 km² (89 040 ha) |
Prietok | |
- priemerný | 5,20 m³/s |
- maximálny | 95,0 m³/s |
- minimálny | 0,32 m³/s |
Poloha ústia rieky
| |
Portál, ktorého súčasťou je táto stránka: | |
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/16/Bodva-meets-Sajo.jpg/300px-Bodva-meets-Sajo.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/66/Bodva_v_doline_%C4%8Cierna_Moldava.jpg/220px-Bodva_v_doline_%C4%8Cierna_Moldava.jpg)
Bodva[1] je rieka na juhu východného Slovenska, vytvára veľký oblúk na území okresu Košice-okolie. Je ľavostranným prítokom Slanej, do ktorej ústi na území Maďarska pri obci Boldva. Celková dĺžka toku je 113 km, z toho na území Slovenska 48,4 km, plochu povodia 890,4 km² a priemerný prietok 5 m³/s (štátna hranica). Bodva je tokom IV. rádu a priemerná lesnatosť povodia na území Slovenska je 40%. Je to vrchovinovo-nížinný typ rieky.
Prameň, geológia a geomorfológia
[upraviť | upraviť zdroj]Bodva pramení juhozápadne od obce Štós na styku permských masívnych metapieskovcov rožňavského súvrstvia a permských metaryolitov, metadacitov a ich vulkanoklastík jasovského a bučínskeho súvrstvia, v geomorfologickom celku Volovské vrchy, podcelku Pipitka[2], v severovýchodnom svahu Osadníka (1 185,6 m n. m.) zvanom Tri chotáre, v nadmorskej výške 982 m n. m., pričom počas celého svojho toku v úseku Osadník – slovensko-maďarská štátna hranica prekonáva celkový výškový rozdiel 813 m.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f3/Prame%C5%88_Bodvy_%28982%29.jpg/303px-Prame%C5%88_Bodvy_%28982%29.jpg)
Priebeh toku podľa geomorfologických celkov, resp. podcelkov
[upraviť | upraviť zdroj]Volovské vrchy, Pipitka
[upraviť | upraviť zdroj]Od prameňa tečie najprv na severovýchod cez Chotárnu dolinu, kde priberá niekoľko prítokov zľava, oblúkom sa stáča na východ, následne znovu na severovýchod a preteká dolinou Čierna Moldava. Zľava potom priberá Štósky potok, stáča sa na východ a rozširuje svoje koryto. Sprava priberá prítok z doliny Žalobka, z ľavej strany Porču a napája malú vodnú nádrž. Pri niekdajšej horárni Mexiko opúšťa Volovské vrchy a v ďalšom priebehu tečie územím Medzevskej pahorkatiny v Košickej kotline, a zároveň tvorí severozápadnú hranicu tohto podcelku.
Košická kotlina, Medzevská pahorkatina
[upraviť | upraviť zdroj]Vytvára veľký oblúk prehnutý na sever, a okrem menších tokov z oboch strán doliny priberá zľava Piverský potok. Preteká územím mesta Medzev, kde boli na bočnom ramene vybudované dve malé vodné nádrže, hlavné koryto rieky sa stáča na juhovýchod a z ľavej strany priberá Zlatnú a Opustený potok a pokračuje východným smerom. Za mestom najprv Rakov potok zľava, potom Šugovský potok sprava.Zo severu obteká Jasovskú planinu a pri osade Počkaj postupne priberá zľava Borzov, Suchý potok a Zábavu. Ďalej sa stáča na juhovýchod, preteká obcou Jasov, kde priberá zľava Oľšavu a sprava Teplicu. S odstupom 350 m metrov míňa 4 m vysoký chránený prírodný výtvor Čertova skala, resp. Biela skala – svedecký erózno-denudačný relikt niekdajšieho ľavého brehu rieky, v ďalšom priebehu medzi Jasovom a Moldavou nad Bodvou obteká z východu časť Medzevskej pahorkatiny s pozoruhodným krasovým vývojom, ktorý tu reprezentuje až 60 jaskýň rôznych genetických typov, a pri osade Hatiny sa stáča a pokračuje južným smerom. Rieka Bodva participovala na speleogenéze mnohých významných jaskýň Medzevskej pahorkatiny (napr. Jasovská jaskyňa, Moldavská jaskyňa, Tomášova diera, Hatinská jaskyňa ap.). Úsek Jasov – Hatiny – Moldava nad Bodvou mimo iného patrí k najhodnotnejším krajinno-ekologickým biotopom v povodí Bodvy.
Košická kotlina, Košická rovina
[upraviť | upraviť zdroj]Bodva opúšťa Medzevskú pahorkatinu už v intraviláne obce Moldavu nad Bodvou, a pokračuje rovinatým územím Košickej roviny cez Budulov a opäť mení smer toku, najprv na juhozápad (189,5 m n. m.) popri obci Peder. Zľava priberá svoj najvýznamnejší prítok, Idu (180,9 m n. m.), a prudko sa stáča na sever. Preteká okolo vápencového výbežku pod obcou Žarnov a opätovne prudko mení smer toku na západ, z ľavej strany sa oddeľuje koryto Starej Bodvy tečúce ďalej súbežne a rieka pokračuje novým napriameným korytom, pričom priberá Drienovec sprava. Neďaleko obce Turňa nad Bodvou sa otáča na juhozápad, sprava priberá Turňu a následne sa zľava spája s korytom Starej Bodvy. Tečie okrajom obce Hosťovce, a po prekonaní celkového výškového rozdielu 736 m (od prameňa) napokon opúšťa územie Slovenska v nadmorskej výške 169 m n. m..[3]
Maďarsko
[upraviť | upraviť zdroj]Pokračuje na území Maďarska, kde z juhu obteká vápencovú planinu Alsó-hegy, ktorá významne dotuje podzemnými krasovými vodami jej tok prostredníctvom viacerých dôležitých vyvieračiek. Najvýznamnejšími prítokmi na území Maďarska sú Ménes-patak sprava a Rakaca zľava.
Povodie Bodvy podľa prítokov (v smere toku)
[upraviť | upraviť zdroj]Bodva (len na území Slovenska; P – pravostranný prítok, Ľ – ľavostranný prítok)
- Štósky potok Ľ
- Porča Ľ
- Piverský potok Ľ
- Zlatná Ľ
- Ovčinský potok Ľ
- Humel Ľ
- Opustený potok Ľ
- Rakov potok Ľ
- Šugovský potok P
- Borzov Ľ
- Suchý potok Ľ
- Zábava Ľ
- Olšava Ľ
- Teplica P
- Ida Ľ
- Drienovec P
- Miglinc P
- Skalný potok P
- Novoveský potok Ľ
- Turňa P
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ Názvy vodných tokov [online]. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, [cit. 2023-02-24]. Dostupné online.
- ↑ KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. Geomorfologické členenie Slovenska [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2023-02-24]. Dostupné online.
- ↑ Mapový portál HIKING.SK [online]. Denník N, [cit. 2023-02-24]. Dostupné online.