Explorer 33
Explorer 33 | |
vedecká družica | |
![]() | |
Prevádzkovateľ | NASA |
---|---|
Iné názvy | IMP-D (Interplanetary Monitoring Platform) AIMP-1 (Anchored Interplanetary Monitoring Platform) |
Družica | Zeme (plánovaná Mesiaca) |
Dátum štartu | 1. júl 1966 |
Nosná raketa | Delta 3E |
Kozmodróm | Cape Canaveral LC-17B |
Trvanie misie | 5 rokov a 82 dní |
COSPAR ID | 1966-058A (2258) |
Hmotnosť | 104,5 kg |
Elementy dráhy | |
Epocha | 71-07-01.0 |
Inklinácia | 24,35° |
Apoapsida | 480 763 km |
Periapsida | 265 680 km |
Doba obehu | 38 792 min |
Explorer 33 bola vedecká družica vyslaná agentúrou NASA v roku 1966. V katalógu COSPAR dostala označenie 1966-058A. Pôvodne mala byť umiestnená na obežnej dráhe okolo Mesiaca, ale kvôli chybe danej dráhy nedosiahla. Niektoré merania bola aj napriek tomu zrealizovala.
Úloha misie
[upraviť | upraviť zdroj]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c3/Explorer_33.jpg/220px-Explorer_33.jpg)
Družica z USA mala vykonať na obežnej dráhe Mesiaca komplexný výskum slnečného vetra, medziplanetárnych magnetických polí a ich interakcií s Mesiacom a atmosférou Zeme. Toto mala vykonať ďaleko od rušivých vplyvov Zeme. Výsledky meraní boli dôležité aj kvôli nadchádzajúcim letom amerických kozmonautov na Mesiac a bolo potrebné vedieť, aké vplyvy môže mať vesmírny priestor medzi Zemou a Mesiacom na ich zdravie a výkonnosť.
Základné údaje
[upraviť | upraviť zdroj]Tento typ družíc patril medzi vedecké typu IMP (Interplanetary Monitoring Platform). Jej váha bola 104,5 kg. Označenie Lunar Orbiter mala kvôli zvolenej orbite okolo Mesiaca, označenie Explorer bolo prideľované programu vedeckých satelitov v USA. Ďalšie a úspešnejšie známe družice z tejto série sú Explorer 35 a Explorer 49.
Priebeh misie
[upraviť | upraviť zdroj]Sonda s raketou odštartovala 1. júla 1966 z kozmodrómu Cape Canaveral na Floride s pomocou nosnej rakety Delta DSV 3E1. Obežnú dráhu okolo Mesiaca sa nepodarilo dosiahnuť a družica zostala na veľmi pretiahnutej eliptickej dráhe okolo Zeme. Zlyhanie spôsobil druhý stupeň nosnej rakety, ktorého ťah udelil družici príliš veľké zrýchlenie. Spätné motory na tuhé palivo, ktorými bola družica vybavená, nedokázali družicu spomaliť a naviesť na požadovanú dráhu.
Aj cez tento neúspech boli vykonaná plánované merania a misia tak nebola úplne neúspešná. Z pôvodne plánovaných meraní bola vykonané tieto: merania slnečného vetra, výskum medziplanetárnej plazmy a mapovanie röntgenového žiarenia Slnka. Tieto dáta pomohla objasniť vzťahy medzi zemským magnetickým poľom a rýchlosťou slnečného vetra v blízkosti Zeme. Známy vedec James Van Allen študoval pomocou detektorov protónov a elektrónov na Exploreri 33 aktivitu nabitých častíc a röntgenových lúčov v okolitom priestore. Činnosť družice bola ukončená 21. septembra 1971.
Zdroje
[upraviť | upraviť zdroj]- Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Explorer 33 na českej Wikipédii.
- Tento text alebo jeho časť bola prevzatá z článku - 1966-058A - Explorer 33 (verzia 2004-12-07 13:36:47 UT) uverejneného na stránkach SPACE 40, ktorého autorom je Antonín Vítek
. (licencia GFDL a CC-BY-SA 3.0, povolenie autora)
Literatúra
[upraviť | upraviť zdroj]- LÁLA, Petr; VÍTEK, Antonín. Malá encyklopedie kosmonautiky. Praha : Mladá fronta, 1982. (po česky)
Externé odkazy
[upraviť | upraviť zdroj]- http://nssdc.gsfc.nasa.gov/nmc/spacecraftDisplay.do?id=1966-058A (po anglicky)
- http://space.skyrocket.de/index_frame.htm?http://space.skyrocket.de/doc_sdat/explorer_imp-d.htm (po anglicky)
- http://sse.jpl.nasa.gov/missions/profile.cfm?Sort=Nation&MCode=Explorer_33&Nation=USA&Display=ReadMore Archivované 2009-08-14 na Wayback Machine (po anglicky)