Monzonit
Monzonit | |
![]() Monzonit s augitom tzv. larvikit. Larvik, Cvedalen, Nórsko. | |
Zloženie | |
---|---|
Hlavné minerály | ortoklas, plagioklas, pyroxény, biotit |
Akcesórie | titanit, magnetit, ilmenit, allanit, granát, zirkón, apatit |
Vlastnosti | |
Textúra | faneritická, stredne zrnitá |
Farba | sivá, niekedy s modrým nádychom[1] |
Monzonit je hlbinná vyvretá hornina prechodného zloženia medzi syenitom a dioritom. Obsahuje približne rovnaké množstvo ortoklasu aj plagioklasu.
V roku 1864 podľa vrchu Monzoni v Tirolsku termín zaviedol A. Lapparent[2].
Zloženie
[upraviť | upraviť zdroj]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/35/Monzonite_nicol_incrociati.gif/220px-Monzonite_nicol_incrociati.gif)
Monzonit sa vyznačuje približne rovnakým zastúpením draselných živcov aj plagioklasov. Voľným okom sú bežne pozorovateľné lištové až tabuľkovité plagioklasy. K-živce sú obvykle xenomorfné[3]. Okrem živcov môže obsahovať pyroxény (hlavne diopsid a augit) alebo biotit. Niekedy môže obsahovať aj hornblend. Obsah SiO2 sa pohybuje od 49 – 62 % resp. 55 — 65 %[4]. Má prevažne intermediárny charakter, zloženie na rozhraní syenitov a gabra. Aj preto bol niekedy nazývaný gabro-syenit. Kremeň sa v hornine nachádza iba ako akcesorický minerál. Práve neprítomnosť kremeňa umožňuje horninu spoľahlivo odlíšiť od granitu. Ak hornina obsahuje viac ako 10 % kremeňa, je označovaná ako kremenný monzonit (tzv. adamellit). Známe sú aj odrody so zvýšeným obsahom tmavých minerálov napr. olivínu. V prípade prítomnosti foidov, je hornina označovaná ako foiditický monzonit.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/58/Streckeisen_Monzonite.jpg/220px-Streckeisen_Monzonite.jpg)
V prípade, že má hornina prevahu ortoklasu (K-živcov) prechádza do syenitov. Zvýšený obsah plagioklasov (vápenatých živcov) a tmavých minerálov horninu približuje zloženiu dioritu. Vulkanickým ekvivalentom monzonitu je latit.
Ekonomický význam
[upraviť | upraviť zdroj]Na monzonity sú viazané ložiská volfrámu, molybdénu, medi a zlata. Vyleštený má vysokú estetickú hodnotu a bol používaný aj ako obkladový a stavebný kameň[4].
Výskyt
[upraviť | upraviť zdroj]Monzonity často vytvárajú súčasti zložitejších magmatických telies. V Česku sú monzonity bežným okrajovým členom durbachitových telies. Známy je tiež z Ťanšanu v Kazachstane, okolia Bajkalu, Ukrajiny, Nórska, Talianska a USA.
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ Multimediální atlas hornin - Monzonit [online]. muni.cz, 14.7.2009. Dostupné online.
- ↑ Přehled názvů hornin [online]. geologie.estranky.cz, 14.7.2009. Dostupné online.
- ↑ Monzonit [online]. petrol.sci.muni.cz, 14.7.2009. Dostupné online.
- ↑ a b Monconit - Boľšaja sovetskaja enciklopedia [online]. bse.sci-lib.com, 14.7.2009. Dostupné online.
Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Commons ponúka multimediálne súbory na tému Monzonit