Bertrand Russell
![]() |
Nobelova cena |
Za literatúru (1950) |
![]() anglický filozof, matematik | |
---|---|
Narodenie | 18. máj 1872 Ravenscroft, Spojené kráľovstvo
|
Úmrtie | 2. február 1970 Penrhyndeudraeth, Spojené kráľovstvo |
Bertrand Russell (1872 – 1970) bol anglický filozof, matematik, pacifista, priateľ L. Wittgensteina, nositeľ Nobelovej ceny.
Potvrdené výroky
[upraviť]Táto sekcia obsahuje zoznam citátov, čas a miesto, kde to autor povedal:
- Báť sa lásky znamená báť sa života. A kto sa bojí života, je už z troch štvrtín mŕtvy.[1]
- Prílišné nádeje sa zrodia z prílišnej biedy.[2]
- Svet bez lásky je svet bez ceny.[3]
- Dedinský holič vyhlásil, že neholí tých mužov, ktorí sa holia sami, ale holí všetkých mužov, ktorí sa sami neholia. Kto holí holiča? Keby sa holič holil sám, na základe prvého vyhlásenia sa nemôže holiť. Ak by sa holič neholil, tak sa musí holiť sám na základe druhého vyhlásenia. Je to teda spor.
- Russell takto vysvetlil paradox E množiny. (1918) [4]
- Ohromná väčšina intelektuálne významných ľudí neverí kresťanskému náboženstvu, ale skrýva túto skutočnosť pred verejnosťou, pretože sa bojí, že stratí svoje príjmy.[5]
Prisudzované výroky
[upraviť]Táto sekcia obsahuje zoznam citátov, ktorých autorstvo je prisudzované dotyčnej osobe:
- Je nebezpečné predpokladať, že opozícia proti autorite je už sama osebe zásluhou a že neobvyklé názory musia byť nevyhnutne správne.
- Láska je hlavným východiskom z osamelosti.
- Láska je strom s koreňmi hlboko v zemi s konármi siahajúcimi k nebu. Nemôže však rásť a prekvitať, ak ju obmedzujú všelijaké tabu, poverčivé terorizovanie, karhavé reči a hrozivé mlčanie.
- Láska medzi mužom a ženou, je slobodná a bez strachu. Má na nej rovnakú účasť telo i duch. Nepreháľa v idealizme, lebo sa zveruje aj telu. Ale ani telo ju veľmi nesputáva, lebo svojho sa domáha aj idealizmus.
- Niet väčšej moci nad iným človekom ako prinútiť ho, aby sa podrobil trápeniu bez toho, aby sa mohol brániť.
- Svetové dejiny sú súhrnom toho, čomu sa bolo treba vyhnúť.
- Ťažkosti sveta spočívajú v tom, že hlúpi sú sebavedomí a inteligentní plní pochybností.
Referencie
[upraviť]Táto sekcia obsahuje zoznam literatúry, v ktorej sa daný citát tiež vyskytol:
- ↑ Zostavovateľ: KOTRMANOVÁ, Milada.: Perly ducha. Ostrava: Knižní expres, 1996, s. 14. ISBN 80-902272-1-X
- ↑ ČERVEŇ, J.: 7777 MYŠLIENOK (psychológov, svätcov, osobností malých i veľkých) PRE NÁROČNÝCH 2. 1998 (samizdat). s. 8.
- ↑ MÜHS, Wilhelm.: Slovom srdca, 365 myšlienok o láske. Bratislava: Nové Mesto, 2000 ISBN 80-85-487-61-6
- ↑ Vladimír Strečko: Kapitoly z teórie vyučovania matematiky a dejín matematiky [1]
- ↑ Adam Roman: Vybrané sentencie Bertranda Russella [2]
Iné projekty
[upraviť]![Spolupracuj na Wikipédii](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Wikipedia-logo.png/21px-Wikipedia-logo.png)
![Spolupracuj na Commons](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/18px-Commons-logo.svg.png)