Gostota energijskega toka
Videz
Gostôta energíjskega tóka (oznaka j) je fizikalna količina, ki pove, koliko energije preteče v časovni enoti skozi dano ploskev, oziroma kolikšen je energijski tok P na enoto površine:
Skladno z 2. zakonom termodinamike teče energijski tok spontano vedno le v smeri od telesa z višjo temperaturo k telesu z nižjo.
Zgleda za gostoto energijskega toka sta gostota svetlobnega toka in gostota toplotnega toka.
Mednarodni sistem enot določa za merjenje gostote energijskega toka enoto W/m2.
Glej tudi
[uredi | uredi kodo]
količina | enota SI | razsežnost [a] |
opombe | |||
---|---|---|---|---|---|---|
ime | oznaka[b] | definicija | ime | oznaka | ||
sevalna energija | , , | džul | J | energija elektromagnetnega sevanja. | ||
gostota sevalne energije | džul na kubični meter | J/m3 | sevalna energija na enoto prostornine | |||
|
, , | vat | W (= J/s) | sevalna energija oddana, odbita, prenešena ali prejeta na časovno enoto. Včasih se imenuje »sevalna moč« in v astronomiji izsev. | ||
spektralni tok | [c] | vat na herc | W/Hz | sevalni tok na enoto frekvence ali valovne dolžine. Slednji se običajno meri v W/nm. | ||
[d] | vat na meter | W/m | ||||
jakost sevanja | [e] | vat na steradian | W/sr | sevalni tok oddan, odbit, prenešen ali prejet na enoto prostorskega kota. To je usmerjena količina. | ||
spektralna gostota | [c] | vat na steradian na herc | W⋅sr−1⋅Hz−1 | jakost sevanja na enoto frekvence ali valovne dolžine. Slednja se običajno meri v W⋅sr−1⋅nm−1. To je usmerjena količina. | ||
[d] | vat na steradian na meter | W⋅sr−1⋅m−1 | ||||
sevalnost | [e] | vat na steradian na kvadratni meter | W⋅sr−1⋅m−2 | sevalni tok oddan, odbit, prenešen ali prejet na površini na enoto prostorskega kota na enoto projicirane površine. To je usmerjena količina. To se včasih zavajujoče imenuje tudi »jakost«. | ||
|
[c] | vat na steradian na kvadratni meter na herc | W⋅sr−1⋅m−2⋅Hz−1 | sevalnost površine na enoto frekvence ali valovne dolžine. Slednja se običajno meri v W⋅sr−1⋅m−2⋅nm−1. To je usmerjena količina. To se včasih zavajujoče imenuje »spektralna gostota«. | ||
[d] | vat na steradian na kvadratni meter na meter | W⋅sr−1⋅m−3 | ||||
obsevanost | , | vat na kvadratni meter | W/m2 | sevalni tok prejet na površini na enoto površine. To se včasih zavajujoče imenuje »jakost«. | ||
spektralna obsevanost | [c] | vat na kvadratni peter na herc | W⋅m−2⋅Hz−1 | osevanost površine na enoto frekvence ali valovne dolžine. To se včasih zavajujoče imenuje »spektalna jakost«. Med enote zunaj SI za spektralno obsevanost spadata jansky ( = 1 Jy) in 10−26 W⋅m−2⋅Hz−1enota Sončevega toka ( = 1 sfu = 10−22 W⋅m−2⋅Hz−1). 104 Jy | ||
[d] | vat na kvadratni meter na meter | W/m3 | ||||
gostota energijskega toka | , | vat na kvadratni meter | W/m2 | sevalni tok oddan, odbit in prenešen na površino na enoto površine. To se včasih zavajujoče imenuje tudi »jakost«. | ||
spektralna gostota energijskega toka | , [c] | vat na kvadratni meter na herc | W⋅m−2⋅Hz−1 | gostota energijskega toka na površino na enoto frekvence ali valovne dolžine. Slednja se včasih meri v in W⋅m−2⋅nm−1. To se včasih zavajujoče imenuje tudi »spektralna jakost«. | ||
, [d] | vat na kvadratni meter na meter | W/m3 | ||||
|
, | vat na kvadratni meter | W/m2 | sevalni tok oddan s površine na enoto površine. To je oddana komponenta radioznosti. To se včasih zavajujoče imenuje »jakost«. | ||
|
[c] | vat na kvadratni metger na herc | W⋅m−2⋅Hz−1 | izsevanost površine na enoto frekvence ali valovne dolžine. Slednja se običajno meri v W⋅m−2⋅nm−1. To se včasih zavajujoče imenuje »spektralna gostota«. | ||
[d] | vat na kvadratni meter na meter | W/m3 | ||||
|
džul na kvadratni meter | J/m2 | sevalna energija prejeta na površini na enoto površine, ali enakovredno obsevanost površine integrirane po času obsevanja. | |||
|
[c] | džul na kvadratni meter na herc | J⋅m−2⋅Hz−1 | sevalna izpostavljenost površine na enoto frekvence ali valovne dolžine. Slednja se običajno meri v J⋅m−2⋅nm−1. | ||
[d] | džul na kvadratni meter na meter | J/m3 | ||||
Glej tudi: |
- ↑ Simboli v tem stolpcu označujejo razsežnosti. »« pomeni maso, »« in »« pomenita dolžino in čas, ne pa simbola za enoti liter in tesla.
- ↑ Organizacije za standardizacijo priporočajo, da se radiometrične količine označijo z indeksom »e« (za »energijsko«), da bi se izognilo zamenjavi s fotometričnimi ali fotonskimi količinami.
- ↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 3,5 3,6 Spektralne količine, podane na enoto frekvence, so označene z dodatnim indeksom »ν« (grška črka ni, ki se je ne sme zamenjevati s črko »v«, oznako za fotometrično količino.)
- ↑ 4,0 4,1 4,2 4,3 4,4 4,5 4,6 Spektralne količine, podane na enoto valovne dolžine, so označene z dodatnim indeksom »λ«.
- ↑ 5,0 5,1 Usmerjene količine so označene z dodatnim indeksom »Ω«.