Mesanepada
Mesannepada 𒈩𒀭𒉌𒅆𒊒𒁕 | |
---|---|
King of Kish, King of Ur | |
![]() ![]() Odtis valjastega pečata "Mesanepade, kralja Kiša", izkopanega na kraljevem pokopališču v Uru (U. 13607).[1][2][3]
Na pečatu so upodobljeni Gilgameš in bajeslovni bik med levoma; eden od levov ga grize v rame. Ob straneh sta Enkidu in junak-lovec z dolgo brado in kiško pričesko, oborožen z bodalom. Pod besedilom so štirje tekači z dolgimi bradami in dolgimi lasmi, ki tvorijo človeško svastiko. Oboroženi so z bodali in se držijo za noge;[4] Univerza Pensilvanije, Muzej za arheologijo in antropologijo, UPM 31.16.677.[5] | |
Vladanje | okoli 2600 pr. n. št. |
Predhodnik | Meskalamdug |
Naslednik | Aanepada |
Rojstvo | Ur |
Smrt | 2525 pr. n. št. Ur |
Rodbina | Prva urska dinastija |
Mesanepada (sumersko 𒈩𒀭𒉌𒅆𒊒𒁕, mes-an-ne2-pad3-da), Meš-Ane-pada ali Mes-Anne-pada, poslovenjeno "mladenič, ki ga je izbral An") je bil prvi kralj Prve urske dinastije in prvi na Seznamu sumerskih kraljev, ki je vladal v 26. stoletju pr. n. št.[5] Vladal naj bi 80 let in vrgel s prestola Lugal-kituna Uruškega: "Potem je bil poražen Unug (Uruk) in kraljestvo je pripadlo Urimu (Uru)".[6] Na enem od pečatov, najdenem na kraljevem pokopališču v Uru, je omenjen tudi kot kralj Kiša.[7][8]
Poreklo
[uredi | uredi kodo]"Zaklad iz Ura", odkrit v Mariju
[uredi | uredi kodo]Mesanepada je bil sin Meskalamduga.[9] V tako imenovanem "zakladu iz Ura", najdenem v Mariju, je bila tudi koralda iz lapisa lazuli z imenom kralja Meskalamduga. Napis na njej se bere:[10][11][12]
𒀭𒈗𒌦 / 𒈩𒀭𒉌𒅆𒊒𒁕 / 𒈗𒋀𒀊𒆠 / 𒌉𒈩𒌦𒄭 / 𒈗𒆧𒆠 / 𒀀 𒈬𒈾𒊒
dlugal-kalam / mes-an-ne2-pa3-da / lugal uri5ki / dumu mes-ug-du10 / lugal kishki / a munaru
"Bogu Lugalkalamu ("gospod države", Dagan ali Enlil), Mesanepada, kralj Ura, sin Meskalamduga, kralja Kiša, posvečam to koraldo"
— Mesanepadova koralda iz Marija[13][14][10][15][16][17]
Sprva se je domnevalo, da je bila koralda (M. 4439) Mesanepadovo darilo marijskemu kralju Gansudu ali Ansudu.[21][22] Gornji prevod besedila je mnenje spremenil.[10][11] Bog "Lugal-kalam" (𒀭𒈗𒌦, "Gospodar dežele"), kateremu jebil napis posvečen, je sicer znan iz posvetil lokalnih vladarjev Šabe (Šalim) Marijskega in Ištub-Iluma, ki ga imenujeta "Lugal-mātim" (𒀭𒈗𒈤𒁴, "Gospodar dežele"). Bog je veljal za enakega lokalnemu božanstvu Daganu ali Enlilu.[23]
Kako je koralda prišla v Mari, ni jasno. Najdba vsekakor kaže na povezavo med Urom in Marijem v tistem času.[24] Koralda je bila najdena v vrču, v tako imenovanem "zakladu iz Ura", v katerem so bili tudi drugi predmeti iz Ura ali Kiša.[25][26] Vrč so prepoznali kot ustanovitveno daritev templju v Mariju.[27]
Odkrite so bile tudi podobne posvetitvene perle kasnejših vladarjev, na primer Šulgija, ki je dal okoli leta 2100 pr. n. št. vgravirati dve bogovom posvečeni koraldi iz karneola.[28]
Aanepadova posvetilna tablica
[uredi | uredi kodo]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/52/Stone_foundation_inscription%2C_from_Tell_al-Ubaid%2C_Iraq%2C_2500_BCE._British_Museum_%28horizontal%2C_with_transcription%29.jpg/440px-Stone_foundation_inscription%2C_from_Tell_al-Ubaid%2C_Iraq%2C_2500_BCE._British_Museum_%28horizontal%2C_with_transcription%29.jpg)
Najdenih je bilo več tablic "Aanepade, sina Mesanepade", posvečenih bogu Ninhursagi. Vse imajo podobno vsebino:[31][32]
𒀭𒊩𒌆𒄯𒊕 / 𒀀𒀭𒉌𒅆𒊒𒁕 / 𒈗𒌶𒆠 / 𒌉𒈩𒀭𒉌𒅆𒊒𒁕 / 𒈗𒌶𒆠 /𒀭𒊩𒌆𒉺𒂅𒊏 / 𒂍 𒈬𒈾𒆕
Dnin-hur-sag / a-an-ne2-pa3-da / lugal uri5{ki} / dumu mes-an-ne2-pa3-da / lugal uri5{ki} /Dnin-hur-sag-ra / e2 mu-na-du3
"Za Nin-hursago [je] Aanepada, kralj Ura, sin Mesanepade, kralja Ura, zgradil Ninhursagin tempelj"
Seznam sumerskih kraljev
[uredi | uredi kodo]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c4/Sumerian_King_List%2C_1800_BC%2C_Larsa%2C_Iraq_%28detail%29.jpg/170px-Sumerian_King_List%2C_1800_BC%2C_Larsa%2C_Iraq_%28detail%29.jpg)
Mesanepada je na Seznam sumerskih kraljev zapisan kot prvi vladar Prve urske dinastije, ki je vladal 80 let. Omenjeni so tudi njegovi nasledniki:
- Uruk je bil z orožjem potolčen in kraljestvo je za nagrado dobil Ur. V Uru je kraljeval Mesanepada, ki je vladal 80 let. Meskiagnun, sin Mesanepade, je bil kralj in vladal 36 let; Elulu je vladal 25 let, Balulu 36 let. Štirje kralji so vladali 171 (?) let. Ur je bil nato z orožjem razbit; kraljestvo je za nagrado dobil v Avan.
- — Seznam sumerskih kreljev, 137-147.[33]
Starobabilonska tablica: Tumalski napis
[uredi | uredi kodo]Mesanepada in njegov drugi sin sta omenjena tudi na starobabilonski tablici (1900-1600 pr. n. št.), Tumalskem napisu, ki omenja dosežke več kraljev. Takšne tablice so običajno kopije izgubljenih starejših tablic.
- "En-me-barage-si, kraj, je zgradil Iri-nanam v Enlilovem templju. Aga, En-me-barage-sijev sin, je iz Tumala naredil cvetoče mesto in v Tumal pripeljal Ninlil. Potem je bil Tumal prvič uničen. Meš-Ane-pada je zgradil Bur-šušuo v Enlilovem templju. Meskiagnun, sin Meš-Ane-pade, je iz Tumala naredil cvetoče mesto in v Tumal pripeljal Ninlil."
Vladanje
[uredi | uredi kodo]Mesanepada je, vsaj diplomatsko, povezan s širjenjem Ura.[35] Njegovo vladavino potrjujejo koralda iz lapisa lazuli, ki je bila del "zaklada iz Ura", in pečati s kraljevega pokopališča v Uru z imeni Mesanepade in njegovih predhodnikov Meskalamduga in Akalamduga in kraljice Puabi. Na enem od pečatov z urskega pokopališča je omenjen tudi kot "Mesanepada, kralja Kiša".[3]
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/48/Mesannepada%2C_Lugal_Kish-ki_%28with_seal_impression%29.jpg/440px-Mesannepada%2C_Lugal_Kish-ki_%28with_seal_impression%29.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/80/Cylinder_seal_of_Queen_Nintur%2C_wife_of_Mesannipadda.jpg/250px-Cylinder_seal_of_Queen_Nintur%2C_wife_of_Mesannipadda.jpg)
Mesanepada in njegov sin in naslednik Meskiagnun, ki je vladal 36 let,[6] sta na Tumalskem napisu skupaj z Gilgamešem Uruškim in njegovim sinom Ur-Nungalom omenjena kot vzdrževalca glavnega templja v Nipurju, kar potrjuje njun položaj nadoblastnikov Sumerije. Sodeč po napisih, je Mesanepada prevzel naslov "kralj Kiša",[7] s katerim je pokazal svojo hegemonijo.[40] Na tablici, posvečeni boginji Ninhursagi, najdeni v Tell el-Obeidu, je besedilo: "A-Anne-pada, kralj Ura, sin Mes-Anne-pade, kralja Ura, je zgradil tempelj za Ninhursago".[6]
Za Mesanepado je bilo preprosto nemogoče, da bi prestol nasledil že v svojem otroštvu in potem vladal 80 let.[6] K njegovi vladavini je verjetno prišteta vladavnina njegovega očeta.[6]
Za Mesanepadovega sina Aanepada (Aja-ane-pada ali A-Anne-pada, "oče, ki ga je izbral An"), katerega dolžina vladanja ni znana,[6] je znano, da je zgradil Ninhursagin tempelj blizu Tell el-Obeida (v sedanjem Ubaidu), četudi na Seznamu sumerskih kraljav ni omenjen.[5]
Ur-Nammujev zigurat je bil zgrajen verjetno na vrhu manjšega zigurata iz Mesanepadovega obdobja.[41]
V 50. letih prejšnjega stoletja je Edmund I. Gordon domneval, da sta bila Mesanepada in arheološko izpričan zgodnji "kralj Kiša" Mesilim ista oseba, saj sta se njuni imeni v nekaterih pregovorih poznejših babilonskih tablicah menjavali. Domneva ni bila prepričljiva. Mlajši znanstveniki ju imajo za različni osebi in Mesilima običajno postavijo v Kiš pred Mesanepado.[42]
-
Mesanepadov pečat z vojno vsebino
-
Mesanepadov pečat (človeško kolo)
Kraljevo pokopališče v Uru
[uredi | uredi kodo]Mesanapeda je morda pokopan na Kraljevem pokopališču v Uru. Njegova grobnica bi lahko bila PG 1232 ali PG 1237 z vzdevkom, "velika mrtvaška jama".[43]
-
Ostanki v grobnici PG 1232
-
Razporeditev kraljevih spremljevalcev v grobnici PG 1237
-
Oven v goščavi v grobnici PG 1237
-
Srebrna lira iz PG 1237
Vladarski nazivi | ||
---|---|---|
Predhodnik: Lugal-kitun Uruški |
Kralj Sumerije okoli 26. stoletje pr. n. št. |
Naslednik: Aanepada |
Predhodnik: Meskalamdug |
Ensí Ura okoli 26. stoletje pr. n. št. |
Sklici
[uredi | uredi kodo]- ↑ Za sodobno fotografijo glej: Treasures from the Royal Tombs of Ur (v angleščini). UPenn Museum of Archaeology. 1998. str. 76. ISBN 978-0-924171-54-3.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 Hall, H. R. (Harry Reginald); Woolley, Leonard; Legrain, Leon (1900). Ur excavations. Trustees of the Two Museums by the aid of a grant from the Carnegie Corporation of New York. str. 312.
- ↑ 3,0 3,1 3,2 Image of a Mesanepada seal in: Legrain, Léon (1936). UR EXCAVATIONS VOLUME III ARCHAIC SEAL-IMPRESSIONS (PDF). THE TRUSTEES OF THE TWO MUSEUMS BY THE AID OF A GRANT FROM THE CARNEGIE CORPORATION OF NEW YORK. str. 44 seal 518 for description, Plate 30, seal 518 for image.
- ↑ Za sodobno fotografijo glej: Treasures from the Royal Tombs of Ur. UPenn Museum of Archaeology. 1998. str. 76.ISBN 978-0-924171-54-3.
- ↑ 5,0 5,1 5,2 Romano García, Vicente (1965). Ur, Asur y Babilonia. Tres milenios de cultura en Mesopotamia. Madrid: Ediciones Castilla. str. 33.
- ↑ 6,0 6,1 6,2 6,3 6,4 6,5 Finegan (2015). Mesopotamian Beginnings. str. 33, .
- ↑ 7,0 7,1 Katz 1993, str. 16.
- ↑ Hall, H. R. (Harry Reginald); Woolley, Leonard; Legrain, Leon (1900).Ur excavations. Trustees of the Two Museums by the aid of a grant from the Carnegie Corporation of New York. str. 312.
- ↑ Reade, Julian (2003). Art of the First Cities: The Third Millennium B.C. from the Mediterranean to the Indus. Metropolitan Museum of Art. str. 96. ISBN 978-1-58839-043-1.
- ↑ 10,0 10,1 10,2 Art of the First Cities: The Third Millennium B.C. from the Mediterranean to the Indus. Metropolitan Museum of Art. 2003. str. 143. ISBN 978-1-58839-043-1.
- ↑ 11,0 11,1 Orientalia. vol. 73. Gregorian Biblical BookShop. str. 183.
- ↑ Parrot, André (1965). "Les Fouilles de Mari". Syria. Archéologie, Art et Histoire. 42 (3): 197–225. doi: 10.3406/syria.1965.5808.
- ↑ Orientalia: Vol. 73 (v angleščini). Gregorian Biblical BookShop.
- ↑ »CDLI-Archival View«. cdli.ucla.edu.
- ↑ Orientalia: Vol. 73 (v angleščini). Gregorian Biblical BookShop. str. 183.
- ↑ 16,0 16,1 16,2 Art of the First Cities: The Third Millennium B.C. from the Mediterranean to the Indus (v angleščini). Metropolitan Museum of Art. 2003. ISBN 978-1-58839-043-1.
- ↑ "Mission archéologique de Mari" volume 4, p. 44, fig. 35 (photo); str. 53, sl. 36
- ↑ »Object at time of discovery«. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 7. aprila 2020. Pridobljeno 13. februarja 2021.
- ↑ Malamat, Abraham (1971). »Mari«. The Biblical Archaeologist. 34 (1): 4. doi:10.2307/3210950. ISSN 0006-0895. JSTOR 3210950.
- ↑ Art of the First Cities: The Third Millennium B.C. from the Mediterranean to the Indus (v angleščini). Metropolitan Museum of Art. 2003. ISBN 978-1-58839-043-1.
- ↑ Parrot, André (1965). "Les Fouilles de Mari". Syria: 220.
- ↑ Orientalia Vol. 38. Gregorian Biblical BookShop. str. 358.
- ↑ Orientalia: Vol. 73. Gregorian Biblical BookShop. str. 322.
- ↑ Orientalia Vol.38. Gregorian Biblical BookShop. str. 358.
- ↑ Art of the First Cities: The Third Millennium B.C. from the Mediterranean to ... Metropolitan Museum of Art. 2003. str. 139–145. ISBN 9781588390431.
- ↑ Matthews, Donald M. (1997). The Early Glyptic of Tell Brak: Cylinder Seals of Third Millennium Syria. Saint-Paul. str. 108. ISBN 978-3-525-53896-8.
- ↑ Spycket, Agnès (1981). Handbuch der Orientalistik (francosko). BRILL. str. 80. ISBN 978-90-04-06248-1.
- ↑ McIntosh, Jane (2008). The Ancient Indus Valley: New Perspectives. ABC-CLIO. str. 185. ISBN 978-1-57607-907-2.
- ↑ 29,0 29,1 "CDLI-Archival View". cdli.ucla.edu.
- ↑ "British Museum, tablet".
- ↑ 31,0 31,1 "British Museum, tablet".
- ↑ "CDLI-Found Texts". cdli.ucla.edu.
- ↑ 33,0 33,1 "CDLI-Found Texts". cdli.ucla.edu.
- ↑ Sollberger, Edmond (1962). "The Tummal Inscription". Journal of Cuneiform Studies. 16 (2): 40–47. doi:10.2307/1359332.ISSN 0022-0256. JSTOR 1359332.
- ↑ Matthews 1997, str. 1-2.
- ↑ MAEDA, TOHRU (1981). "KING OF KISH" IN PRE-SARGONIC SUMER. Orient: The Reports of the Society for Near Eastern Studies in Japan, Volume 17. str. 8.
- ↑ Orientalia: Vol. 73 (v angleščini). Gregorian Biblical BookShop. str. 176.
- ↑ »Cylinder Seal - B16852 Collections - Penn Museum«. www.penn.museum.
- ↑ Finegan, Jack (2019). Archaeological History Of The Ancient Middle East (v angleščini). Routledge. str. 41. ISBN 978-0-429-72638-5.
- ↑ Kramer, Samuel Noah (1963). History: Heroes, Kings and Ensi's. The Sumerians: Their History, Culture, and Character.University of Chicago Press. str. 49. ISBN 9780226452388.
- ↑ Finegan 2015, str. 43, Mesopotamian Beginnings.
- ↑ Finegan, Jack (2019). Archaeological History Of The Ancient Middle East. Routledge. str. 46. ISBN 978-0-429-72638-5.
- ↑ Reade, Julian (2003). Art of the First Cities: The Third Millennium B.C. from the Mediterranean to the Indus. Metropolitan Museum of Art. str. 96. ISBN 978-1-58839-043-1.
Viri
[uredi | uredi kodo]- Finegan, Jack (2015). Light from the Ancient Past: The Archaeological Background of the Hebrew-Christian Religion. Zv. 1. Princeton University Press. str. 652. ISBN 9781400875153.
- Katz, Dina (1993). Gilgamesh and Akka. Brill Publishers. str. 55. ISBN 9789072371676.
- Matthews, Donald M. (1997). The Early Glyptic of Tell Brak: Cylinder Seals of Third Millennium Syria. Saint-Paul. str. 311. ISBN 9783525538968.