Violeta Beširević
Violeta Beširević | |
---|---|
Датум рођења | 1961. |
Dr prof. Violeta Beširević (1961) redovna je profesorka na Pravnom Fakultetu Univerziteta Union u Beogradu,[1] pridružena naučna saradnica Centra za etiku i pravo u biomedicini Centralnoevropskog univerziteta u Budimpešti (CEU)[2] i članica upravnog odbora Evropske organizacije za javno pravo. Glavna je i odgovorna urednica časopisa PFUUB Pravni zapisi.[3][4]
Diplomirala je na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu, a magistrirala i doktorirala na Centralnoevropskom univerzitetu u Budimpešti iz oblasti uporednog ustavnog prava. Bila je postdoktorand na Pravnom fakultetu Univerziteta Njujork (NYU Law School) na kojem je kao Global Research Fellow i Fulbright Scholar radila istraživanje o ustavnom sudstvu. Usavršavala se i na pravnim fakultetima Univerziteta Džordž Vašington i Univerziteta Brigam Jang u SAD, kao i na Institutu Aser u Hagu. Održala je gostujuća predavanja na univerzitetima u Nemačkoj, Švajcarskoj, Portugalu, Mađarskoj i Hrvatskoj. Karijeru je započela u Saveznom ministarstvu pravde bivše SFRJ (1986–1994), radila je u Institutu za ustavnu i zakonodavnu praksu pri OSI i CEU u Budimpešti (1995–2001), a bila je diplomata i konzul u Mađarskoj (2001–2005), kao i koordinator istraživanja u Centru za ljudska prava CEU (2005–2006). Od 2008. do 2012. bila je članica Komisije za pomilovanje. Položila je pravosudni ispit, istupala je kao amicus curiae pred Ustavnim sudom Srbije i kao veštak u međunarodnoj investicionoj arbitraži pod okriljem Stalnog arbitražnog suda u Hagu. Autorka je brojnih radova objavljenih na srpskom i engleskom jeziku u oblasti ustavnog prava, evropskog ustavnog prava, ljudskih prava i bioetike.
Oblast nastavnog i naučnog rada
[uredi | uredi izvor]- Ustavno pravo
- Evropsko ustavno pravo
- Evropsko pravo ljudskih prava
- Međunarodno krivično pravo
- Bioetika
Najznačajniji radovi
[uredi | uredi izvor]- Euthanasia: Legal Principles and Policy Choices, European Press Academic Publishing, Florence, 2006.[5]
- Međunarodno i transnacionalno krivično pravo, sa V. Đ. Degani B. Pavišić, Službeni glasnik & PFUUB, 2011.[6]
- New politics of decisionism (ur.), Eleven International Publishing, The Hague, 2019.[7]
- Re-thinking Socio-Economic Rights in an Insecure World, (ur. sa N. Udombana), Budapest, Hungary: CEU Center for Human Rights, 2006.[8]
- Militantna demokratija-nekada i sada, Službeni glasnik & PFUUB, 2013.[9]
- „Governing Without Judges”: The Politics of the Constitutional Court in Serbia, International Journal of Constitutional Law (I-CON), Oxford University Press & NYU School of Law, vol. 12, no. 4, 2014, pp. 954–979,[10]
- End-Of-Life Care in XXI Century: Advance Directives in Universal Rights Discourse, Bioethics, The International Association of Bioethics, Wiley, Blackwell Publishing Ltd, Oxford, vol. 24, no. 3, 2010, pp. 105–112,[11]
Izvori
[uredi | uredi izvor]- ^ „Prof. dr Violeta Beširević”. PFUUB. Архивирано из оригинала 18. 03. 2020. г. Приступљено 18. 3. 2020.
- ^ „Violeta Besirevic”. CELAB. Приступљено 18. 3. 2020.
- ^ „Pravni zapisi/Uredništvo”. PFUUB. Приступљено 21. 3. 2020.
- ^ „Violeta Beširević - podaci za bazu stručnih žena Srbije”. Ženska Vlada. Приступљено 18. 3. 2020.
- ^ „Euthanasia: Legal Principles and Policy Choices by Violeta Besirevic”. Amazon. Приступљено 21. 3. 2020.(језик: енглески)
- ^ „PFUUB”. Međunarodno i transnacionalno krivično pravo. Архивирано из оригинала 21. 03. 2020. г. Приступљено 21. 3. 2020.(језик: енглески)
- ^ „New Politics of Decisionism (8) (Democracy and the Rule of Law)”. Amazon. Приступљено 21. 3. 2020.(језик: енглески)
- ^ „Re-Thinking Socio-Economic Rights in an Insecure World”. Amazon. Приступљено 21. 3. 2020.(језик: енглески)
- ^ „Militantna demokratija - nekada i sada”. Korisna knjiga. Приступљено 21. 3. 2020.
- ^ „“Governing without judges”: The politics of the Constitutional Court in Serbia”. Oxford Academic. Приступљено 21. 3. 2020.(језик: енглески)
- ^ „END‐OF‐LIFE CARE IN THE 21st CENTURY: ADVANCE DIRECTIVES IN UNIVERSAL RIGHTS DISCOURSE”. Wiley Online Library. doi:10.1111/j.1467-8519.2010.01806.x. (језик: енглески)
Spoljašnje veze
[uredi | uredi izvor]- „Violeta Beširevic”. Scholar. Приступљено 18. 3. 2020.(језик: енглески)