Бабкен Симоњан
Бабкен Симоњан | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | |||||||||||||
Лични подаци | |||||||||||||
Датум рођења | 20. март 1952. | ||||||||||||
Место рођења | Јереван, Совјетски Савез | ||||||||||||
Држављанство | Република Јерменија; Република Србија | ||||||||||||
Образовање | Универзитет у Јеревану | ||||||||||||
Професија | песник, есејиста, преводилац, дипломата | ||||||||||||
|
Др Бабкен Симоњан (Јереван, 20. март 1952) је јерменски песник, есејиста, преводилац, професор Универзитета и почасни конзул Р. Србије у Р. Јерменији од 2006. Он је тренутно једини дипломатски представник наше земље у Јерменији. Члан је Савеза писаца Јерменије, Удружења књижевника Србије и Удружења за културу, уметност и међународну сарадњу „Адлигат”.
Бабкен Симоњан предаје српски језик на универзитету у Јеревану.[1]
Биографија
[уреди | уреди извор]Написао је дванаест књига поезије и преко 900 есеја, путописа и превода српских легенди, бајки и народних прича. Преводио је и дела Јефимије Мрњавчевић, Деспота Стефана Лазаревића, Петра Петровића Његоша, Бранислава Нушића, Бранка Ћопића, Десанке Максимовић, као и других српских књижевника[1].
Године 2003. по његовом избору уз предговор јерменска издавачка кућа „Аполон“ објавила је прву антологију српске поезије 20. века под насловом „Косовско сунце“., а у изради су српско-јерменски речник, као и преводи „Горског вијенца" и „Ноћ скупља вијека“ П. П. Његоша. Његова књига „Ходочашће“ је објављена на српском језику у издању Бранковог кола 1998. године[1].
Завод за културу Војводине је објавио најновију двојезичну књигу песама Бабкена Симоњана „Артамет“, а годишњу јерменску награду „Кандило“ из области књижевности и преводилаштва доделио му је 2010. године Свети Ечмиадзин (центар Јерменске апостолске цркве) заједно са Савезом писаца Јерменије.
Симоњан проучава историјски материјал о животу јерменске заједнице у Србији у 18. и 19. веку.
Симоњанова дела су инспирисана митом Арарата и Нојеве барке као и јерменским наслеђем и традицијом, али и мотивима Косовског боја у којима налази заједничке елементе трагедије и подвига[1].
Његова дела су превођена на руски, српски, бугарски, словачки, украјински, румунски, естонски, мађарски, италијански, француски, енглески и друге језике.
Награде
[уреди | уреди извор]- 2012. — Награда Бранко Радичевић, за укупан песнички и стваралачки опус[1].
- 2015. — Одлуком председника Републике Србије одликован је високом државном наградом – Златном медаљом.[2]
- 2019. — Златна медаља „Movses Horenaci"[3]
Дела
[уреди | уреди извор]Књиге
[уреди | уреди извор]- Мирис домовине, 1994.[4]
- Кроз балканску ватру : путописи, есеји, разговори, 1995.[5]
- Ходочашће, 1998.[6]
- Од Арарата до Косова : (песме, есеји, путописи, белешке, преводи, 2000.[7]
- Библиографија : Публикација о Србији и јерменско-српским историјским, књижевним и културним везама, 2002.[8]
- Артамет, 2010.[9]
- Хачкар: стихи, 2012.[10]
- Грумен земље српске, књига есеја, 2017.[11][12]
Преводи
[уреди | уреди извор]Чланци
[уреди | уреди извор]- Ани, 1991.[14]
- Мирис домовине, 1992.[15]
- Моја стара кућа, 1992.[16]
- Туга, 1995.[17]
- Још се чује..., 1995.[18]
- Молитва пред иконом, 1995.[19]
- Политика пантурцизма као идеолошко оружје, 1996.[20]
- Човек јаке воље, 1997.[21]
- Ријеч за ријеч, 1997.[22]
- Над гробом Десанке Максимовић, 1997.[23]
- Да је жива - у њен бих загрљај од туге, 1998[24]
- Мајке што делила би са мном бол - сад нема, 1998.[25]
- Дубока жалост, да је исцелим не умем... 1998.[26]
- Згасла мати моја, пламичак огњишта мог, 1998.[27]
- Мајци, 1998.[28]
- Монолог, 1998.[29]
- Трагање за духовном прошлошћу, 1998.[30]
- Исте су нам муке, страдања и патње, 1998.[31]
- Симонида, 2000.[32]
- Очаран његошевским метафорама, коаутор, 2000.[33]
- Туга, 2000.[34]
- Јеремнчић, 2000.[35]
- Арарат, 2003.[36]
- Судбом слични, 20004.[37]
- Свето име Лим, 2007.[38]
- У атељеу, 2007.[39]
- Јерменија Србији ; Дуд Светог Саве ; Santa Maria della Salute, 2010.[40]
- Мајчине рук��, 2010.[41]
- Огрејано Косовским сунцем, 2010.[42]
- Прекинута молитва, 2011.[43]
- Море и сплавар, 2011.[44]
- Гранчица, 2011.[45]
- На мосту Риалто, 2011.[46]
- Бела ноћ, 2011.[47]
- Опрости мајко, 2011.[48]
- Књига као култ и духовна храна, 2011.[49]
- Ново песничко ходочашће, 2012.[50]
- Од Светог Саве до "Косовског сунца", 2015.[51]
- Моја стара кућа, 2015.[52]
- Српски песници певају Јерменији, 2017.[53]
- Сан, 2017.[54]
- Santa Maria della Salute, 2017.[55]
- Утри сузе, Србијо! 2017.[56]
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ а б в г д „Симоњану награда „Бранко Радичевић“”. РТС. 18. 7. 2012. Приступљено 22. 7. 2012.
- ^ Билбија, Бојан. „Наш почасни конзул у Јерменији већ годину дана чека српско држављанство”. Politika Online. Приступљено 2020-12-24.
- ^ „Jerevan: Odlikovan počasni konzul Babken Simonjan”. www.mfa.gov.rs. Архивирано из оригинала 25. 09. 2020. г. Приступљено 2020-12-24.
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Мирис домовине :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Кроз балканску ватру : путописи, есеји, разговори :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Ходочашће :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Од Арарата до Косова : (песме, есеји, путописи, белешке, преводи) :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Библиографија : Публикација о Србији и јерменско-српским историјским, књижевним и културним везама :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Артамет : песме :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Hačkar : stihi; Khachkar : (poems) : Babken Simonyan; Hačkar; Khachkar :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Грумен земље српске : есеји и путописи :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ „Бабкен Симоњан – Грумен земље српске”. Catena mundi (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.
- ^ „БОГ ИСКУШАВА САМО ЈАКЕ НАРОДЕ: Песник и преводилац Бабкен Симоњан - Живимо у демонским временима”. NOVOSTI (на језику: српски). Приступљено 2022-07-11.
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Ани :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Мирис домовине :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Моја стара кућа :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Туга :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Још се чује... :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Молитва пред иконом :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Политика пантурцизма као идеолошко оружје :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Човек јаке воље :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Ријеч за ријеч :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Над гробом Десанке Максимовић :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „*** [Да је жива - у њен бих загрљај од туге, ...] :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „*** [Мајке што делила би са мном бол - сад нема, ...] :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „*** [Дубока жалост, да је исцелим не умем...] :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „*** [Згасла мати моја, пламичак огњишта мог, ...] :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Мајци :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Монолог :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Трагање за духовном прошлошћу :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Исте су нам муке, страдања и патње :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Симонида :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Oчаран његошевским метафорама :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Туга :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Јерменчић :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Арарат :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Судбом слични :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Свето име Лим :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „У атељеу :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Јерменија Србији; Дуд Светог Саве; Santa Maria della Salute :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Мајчине руке :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Огрејано Косовским сунцем :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Прекинута молитва :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Море и сплавар :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Гранчица :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „На мосту Риалто :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Бела ноћ :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Опрости, мајко :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Књига као култ и духовна храна :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Ново песничко ходочашће :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Oд Светог Саве до "Косовског сунца" :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Моја стара кућа :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Српски песници певају Јерменији :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Сан :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Santa Maria della Salute :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
- ^ Марибор, IZUM-Институт информацијских знаности. „Утри сузе, Србијо! :: COBISS+”. plus.sr.cobiss.net (на језику: српски). Приступљено 2020-12-24.[мртва веза]
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]- В. Новости[мртва веза]
- Наш почасни конзул у Јерменији већ годину дана чека српско држављанство („Политика”, 24. јун 2016)
- ИНТЕРВЈУ: Бабкен Симоњан - Косово и Метохија је отето, али ће поново бити део Србије! (25.11.2018)
- БОГ ИСКУШАВА САМО ЈАКЕ НАРОДЕ: Песник и преводилац Бабкен Симоњан - Живимо у демонским временима („Вечерње новости”, 10. јул 2022)