Блок 21
Блок 21 | |
---|---|
![]() Поглед на блок 21 и Шест каплара из Булевара Михајла Пупина | |
Административни подаци | |
Град | Београд |
Општина | Нови Београд |
Становништво | |
— | око 8500 |
Географске карактеристике | |
Координате | 44° 48′ 52″ С; 20° 25′ 46″ И / 44.814567° С; 20.429514° И |
Површина | 24 хектара km2 |
Блок 21 је стамбени блок на Новом Београду, део месне заједнице Ушће.
Географија
[уреди | уреди извор]Блок 21 се налази у источном делу општине Нови Београд. Најближи је стамбени блок ушћу реке Саве у Дунав, као и Бранковом мосту.
Положај
[уреди | уреди извор]Блок је правоугаоног облика оивичен са неколико веома прометних саобраћајница на Новом Београду што доприноси атрактивности његовог положаја у односу на Нови Београд и цео град у целини. Североисточну границу овог блока представља Булевар Михајла Пупина. Улица Милентија Поповића ограничава блок 21 југоисточно, улица Антифашистичке борбе североисточно, док је булевар Зорана Ђинђића југозападна граница.
Околина блока
[уреди | уреди извор]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/78/Belgrade_-_panoramio_%2823%29.jpg/220px-Belgrade_-_panoramio_%2823%29.jpg)
Поред саобраћајница које повезују овај блок директно са већим делом града (Булевар Михајла Пупина са Земуном и старим делом Београда преко Бранковог моста, Антифашистичке борбе са аутопутем и мостом Газела, а Милентија Поповића са Савским и Бежанијским блоковима) атрактивности овог блока доприносе и садржаји у суседним и оближњим блоковима. Северозападно од овог блока се налази блок 13 у којем се дијагонално и северно од блока 21 налази Палата Србије, бивши СИВ. Североисточно се налази суседни блок 26 у којем су тренутно изграђене две пословне зграде и Храм Светог Симеона Мироточивог. Западно од блока у дијагоналном блоку 25 се налази Комбанк арена. У југозападном суседном блоку 22 налази се Војномедицински центар Нови Београд, док се дијагоналном јужном блоку 19 налазе Сава центар и хотел Краун плаза. У суседном југоисточном блоку 20 се налази неколико пословних зграда (Делта холдинг, НИС-Газпром, Генекс апартмани, Сава сити торњеви 1 и 2 као и недовршена зграда ГП Рад), хотел Хајат и бензинска пумпа НИС-а. У источном дијагоналном блоку 16 се налазе чувена зграда Пословни центар „Ушће“ као и Тржни центар Ушће.
Историја
[уреди | уреди извор]Опис
[уреди | уреди извор]Вишепoродични стамбени објекти
[уреди | уреди извор]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/45/Novi_Beograd_-_180_deg_panorama_NNW-SSE.jpg/550px-Novi_Beograd_-_180_deg_panorama_NNW-SSE.jpg)
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6f/Nbgdpanorama01.jpg/220px-Nbgdpanorama01.jpg)
У Блоку 21 налази се девет карактеристичних представника послератне индустријализоване стамбене изградње - шест стамбених кула, два стамбена блока и један стамбени меандер.
Стамбене куле (службени назив: „С 1-6“) налазе се у североисточном делу Блока 21, најближој тачки према старом граду. Аутори кула су архитекте Леон Кабиљо (1912 - 1999) и Богдан Игњатовић (1912 - 2004). Још у шездесетим годинама су добиле неформални назив „Шест каплара“, пре свега због тога што су у њима становала тадашња војна лица из ЈНА. Овај топоним се одржао до данашњег дана и уједно је најстарији на Новом Београду. Укупно имају 483 стана.[1]
Стамбени блокови (службени називи: „Б-8“ на Булевару Михаила Пупина и „Б-9“ на Булевару Зорана Ђинђића) представљају мегаблокове који паралелно прате значајне саобраћајнице, Булевар Михаила Пупина и Булевар Зорана Ђинђића. Аутор стамбеног блока „Б-8“ је архитекта Богдан Игњатовић, док су аутори другог стамбеног блока „Б-9“ архитекте Леонид Ленарччич (1932-2011), Милосав Миша Митић (1932-1970), Иван Петровић (1932-2000), Иван Cимoвић(1932-2012) и Михаило Чанак (1932-2014), чланови неформалне групе Београдских пет која је деловала у периоду од 1957. до 1970. године у различитим формацијама. Укупно имају 1088 станова.[1]
Стамбени меандер (службени назив: „Б-7“) представља најдужу зграду на простору бивше Југославије, дужине 972.5 метара.[2] Налази се у средишњем делу овог новобеоградског стамбеног простора, од Милентија Поповића до Антифашистичке борбе. Аутори су поменути чланови групе Београдских пет, који су овај објекат због своје меандрирајуће структуре именовали Меандер. У документима Месне заједнице „Ушће“ (раније „Едвард Кардељ“) појављује се још један назив за овај објекат - Ламела, који дан-данас користе становници овог новобеоградског стамбеног насеља. Поред ових назива, у употреби се користи и Кинески зид као последица погрешних интерпретација од стране истраживача, који се у међувремену одомаћио у круговима изван Блок 21. Укупно има 798 станова.[3]
Образовање
[уреди | уреди извор]У блоку се поред стамбених зграда налазе и Десета београдска гимназија „Михајло Пупин“ у северозападном делу блока до улице Антифашистичке борбе између „Меандера“ и стамбене зграде до северног угла. Од ��бразовних установа ту су и Основна школа „Јован Дучић“, као и два дечија вртића, „Весна“ и „Чуперак“ који се налазе у између ламела „Меандера“.[4]
У оквиру месне заједнице која се налази у западном делу блока ближе Булевару Зорана Ђинђића налази се и приватни Факултет за економију, финансије и администрацију Универзитета Сингидунум.[5]
Спортски садржаји, дечија игралишта и зеленило
[уреди | уреди извор]Постоји више спортских терена у оквиру блока. Поред школских спортских терена Десете гимназије и основне школе код Шест каплара се налазе ограђени терен за кошарку и терен за баскет поред којег је и теретана на отвореном. Поред ОШ Јован Дучић налази се и Тениски клуб "Ушће". Простор између стамбених зграда је оплемењен зеленилом, клупама и дечијим игралиштима са тобоганима, љуљашкама и осталим дечијим справама.
Привреда
[уреди | уреди извор]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/91/Le_nouveau_b%C3%A2timent_de_la_Soci%C3%A9t%C3%A9_G%C3%A9n%C3%A9rale%2C_dans_le_Nouveau_Belgrade.jpg/250px-Le_nouveau_b%C3%A2timent_de_la_Soci%C3%A9t%C3%A9_G%C3%A9n%C3%A9rale%2C_dans_le_Nouveau_Belgrade.jpg)
Поред стамбених објеката и пратећих садржаја, у самом блоку 21 се налази и низ пословних зграда, посебно уз Булевар Зорана Ђинђића у којем се налазе пословне зграде ОТП банке, Банке интезе, ДДОР Нови Сад, Хипо групе, као и низ објеката са угоститељским и трговачким локалима.
На углу Булевара Михајла Пупина и Антифашистичке борбе се налази пословна зграда ГП Напред, а у даљем низу у Булевару Михајла Пупина су и зграда Србија шума, Војвођанске банке као и ресторан Мекдоналдс.
Јавни превоз
[уреди | уреди извор]Блок 21 је захваљујући својој позицији добро повезан са већим делом Београда линијама јавног градског превоза.
У самом блоку постоје следећа стајалишта:
- Палата Србија у Булевару Михајла Пупина на којој стају аутобуске линије 16, 65, 67, 71, 72, 75, 77, 78 и 83 (стајалиште за супротни смер се налази преко пута у блоку 13);
- Шест каплара у Булевару Михајла Пупина на којој стају аутобуске линије 65, 67 и 77 (стајалиште за супротни смер се налази преко пута у блоку 13);
- Блок 21 у улици Милентија Поповића на којој стаје аутобуске линија 68 и 95, као и трамвајске линије 7, 9, 11 и 13 и некадашња ноћна линија 7Н (стајалиште за супротни смер се налази преко пута у блоку 20);
- Блок 26 у улици Антифашистичке борбе на којој стаје аутобуска линија 67 (стајалиште за супротни смер се налази преко пута у блоку 26);
- Милентија Поповића у Булевару Зорана Ђинђића на којој стаје аутобуска линија 68 (стајалиште за супротни смер се налази преко пута у блоку 22).
Поред ових линија, блок 21 опслужују и ноћне линије 15Н, 68Н, 75Н, 603Н, 704Н и 706Н које стају на стајалишту Палата Србија.
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ а б Anđelković, Goran (2018). Specifičnosti in pomen tlorisne zasnove večstanovanjske arhitekture modernizma v obdobju 1950–1973 v Beogradu, Ljubljani in Zagrebu, str. 415.
- ^ Anđelković, Goran (2018). Specifičnosti in pomen tlorisne zasnove večstanovanjske arhitekture modernizma v obdobju 1950–1973 v Beogradu, Ljubljani in Zagrebu, str. 341 i 414.
- ^ Anđelković, Goran (2018). Specifičnosti in pomen tlorisne zasnove večstanovanjske arhitekture modernizma v obdobju 1950–1973 v Beogradu, Ljubljani in Zagrebu, str. 348 i 415.
- ^ Предшколске установе на Новом Београду
- ^ „ФЕФА, Сингидунум”. Архивирано из оригинала 28. 07. 2016. г. Приступљено 30. 06. 2016.