С Википедије, слободне енциклопедије
Влакча је насељено место града Крагујевца у Шумадијском округу. Влакчa кao трајниje насеље је основанa током прве половине XVIII века, у њoj je 1735. године, било шест домаћинства.[1] Под њивама се налази 623, 76 ha, воћњацима 187, 11 ha, виноградима 29, 89 ha, ливадама 128, 22 ha, пашњацима 181, 21 ha, док остало земљиште заузима 7 ha. Према попису из 2022. има 493 становника (према попису из 2011. било је 592 становника).[2]
У насељу Влакча живи 576 пунолетних становника, а просечна старост становништва износи 46,2 година (44,7 код мушкараца и 47,8 код жена). У насељу има 211 домаћинстава, а просечан број чланова по домаћинству је 3,18.
Ово насеље је великим делом насељено Србима (према попису из 2002. године), а у последња три пописа, примећен је пад у броју становника.
Становништво према полу и старости
[5]
|
|
м |
| |
|
? |
0 |
|
|
0 |
80+ |
7 |
|
|
15 |
75—79 |
24 |
|
|
27 |
70—74 |
21 |
|
|
38 |
65—69 |
25 |
|
|
36 |
60—64 |
26 |
|
|
17 |
55—59 |
13 |
|
|
18 |
50—54 |
25 |
|
|
20 |
45—49 |
24 |
|
|
24 |
40—44 |
26 |
|
|
20 |
35—39 |
18 |
|
|
14 |
30—34 |
20 |
|
|
16 |
25—29 |
23 |
|
|
17 |
20—24 |
29 |
|
|
23 |
15—19 |
14 |
|
|
12 |
10—14 |
16 |
|
|
11 |
5—9 |
10 |
|
|
18 |
0—4 |
10 |
|
|
14 |
Просек : |
44,7 |
|
|
47,8 |
Домаћинства
Број домаћинстава према пописима из периода 1948—2002.
Година пописа
|
1948.
|
1953.
|
1961.
|
1971.
|
1981.
|
1991.
|
2002.
|
Број домаћинстава
|
309
|
293
|
302
|
272
|
249
|
233
|
211
|
|
Број домаћинстава по броју чланова према попису из 2002.
Број чланова
|
1
|
2
|
3
|
4
|
5
|
6
|
7
|
8
|
9
|
10 и више
|
Просек
|
Број домаћинстава
|
43
|
50
|
38
|
25
|
23
|
25
|
7
|
0
|
0
|
0
|
3,18
|
|
Становништво старо 15 и више година по брачном стању и полу
Пол
|
Укупно
|
Неожењен/Неудата
|
Ожењен/Удата
|
Удовац/Удовица
|
Разведен/Разведена
|
Непознато
|
Мушки
|
295
|
80
|
189
|
18
|
8
|
0
|
Женски
|
297
|
34
|
185
|
74
|
2
|
2
|
УКУПНО
|
592
|
114
|
374
|
92
|
10
|
2
|
Становништво по делатностима које обавља
Пол
|
Укупно
|
Пољопривреда, лов и шумарство
|
Рибарство
|
Вађење руде и камена
|
Прерађивачка индустрија
|
Мушки
|
137
|
72
|
0
|
0
|
33
|
Женски
|
79
|
55
|
0
|
0
|
11
|
УКУПНО
|
216
|
127
|
0
|
0
|
44
|
Пол
|
Производња и снабдевање
|
Грађевинарство
|
Трговина
|
Хотели и ресторани
|
Саобраћај, складиштење и везе
|
Мушки
|
1
|
6
|
10
|
0
|
5
|
Женски
|
0
|
0
|
7
|
0
|
2
|
УКУПНО
|
1
|
6
|
17
|
0
|
7
|
Пол
|
Финансијско посредовање
|
Некретнине
|
Државна управа и одбрана
|
Образовање
|
Здравствени и социјални рад
|
Мушки
|
2
|
0
|
1
|
1
|
2
|
Женски
|
0
|
0
|
0
|
1
|
3
|
УКУПНО
|
2
|
0
|
1
|
2
|
5
|
Пол
|
Остале услужне активности
|
Приватна домаћинства
|
Екстериторијалне организације и тела
|
Непознато
|
Мушки
|
2
|
0
|
0
|
2
|
Женски
|
0
|
0
|
0
|
0
|
УКУПНО
|
2
|
0
|
0
|
2
|
- ^ http://www.srbijuvolimo.rs/putovanja/etno-turizam/item/3691-posetite-prelepo-%C5%A1umadijsko-selo-vlak%C4%8Da,geografski-centar-srbije.html
- ^ „Попис у Србији према полу и старости по насељима” (PDF). stat.gov.rs. Приступљено 21. 1. 2024.
- ^ „Књига 9”. Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима (PDF). webrzs.stat.gov.rs. Београд: Републички завод за статистику. мај 2004. ISBN 86-84433-14-9.
- ^ „Књига 1”. Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима. webrzs.stat.gov.rs. Београд: Републички завод за статистику. фебруар 2003. ISBN 86-84433-00-9.
- ^ „Књига 2”. Становништво, пол и старост, подаци по насељима. webrzs.stat.gov.rs. Београд: Републички завод за статистику. фебруар 2003. ISBN 86-84433-01-7.
- ^ ,,Бесмртни ратници ваљевског краја у ратовима 1912.-1918.“, Милорад Радојчић, (2014).
- ^ Константин Н. Ненадовић, „Живот и дела великог Ђорђа Петровића, Кара-Ђорђа”, Беч, (1883).
- ^ У селу Влакча током 19. века, живела је jедна породица Новаковић. У харачким тефтеримa Влакче, од 1829., 1831. и 1832. године, помињу се браћа Новаковић Марко и Јанко. На основу њих познато је да је Марко рођен 1807., а Јанко 1816. године. Отац њих двојицe уопште се не спомиње у тефтерима. Највероватније се звао Новак и да су се презивали по њиховoм, у детињству им умрлом, оцу. Данас у селу нема породице Новаковић, јер су њихови потомци узели своја презимена по њима двојици. Оба брата Новаковићa, преминула су пре пореског пописa из 1863. године.
- ^ На основу тефтера и пописа, познато је да је Симкин отац, Стефан Павловић, био син Павла Драгутиновића - Минића.
- ^ „Изданци Шумадије“, Милица Јаковљевић Мир-Јам. https://www.scribd.com/book/380792465/Izdanci-%C5%A0umadije