Дерусификација у Украјини
Дерусификација у Украјини (укр. Дерусифікація/деросіянізація в Україні) је процес уклањања руског утицаја из земље Украјине. Дерусификација је почела након распада СССР и интензивирала се рушењем споменика Лењину током Евромајдана и даљим системским процесом декомунизације у Украјини. Руско-украјински рат дао је снажан подстицај том процесу. Процес се манифестује у преименовању топонима названих по руским државницима и културним личностима, или оних за које се верује да одражавају русизам и руски поглед на свет, или су на други начин повезани са Русијом. Део процеса је и демонтажа објеката руске владавине (плоче, знакови, споменици, бисте, панои итд.). Од 8. априла 2022. године, према анкети социолошке групе Ратинг, 76% Украјинаца подржава иницијативу за преименовање улица и других објеката чија се имена везују за Русију.[1][2] У марту 2023. украјински парламент је забранио топониме са именима везаним за Русију.[3]
Историја
[уреди | уреди извор]Процес је започео распадом Совјетског Савеза, али пошто је питање декомунизације било много већи проблем, дерусификација је добила релативно мало пажње. Ова два процеса су била уско испреплетена и у почетку су се одвијала углавном спонтано и несистематично. Како је процес декомунизације у Украјини био скоро завршен до 2022. године, процес дерусификације се интензивирао након руске инвазије на Украјину . У селима и градовима мењани су називи улица и рушени совјетско-руски споменици.[4] Дерусификовани су не само архитектонски објекти, већ и називи улица везани за Русију. Промене су извршене у Лавову, Дњепру,[5] Кијеву[6] и Харкову . Ивано-Франкивск је постао први град у Украјини који је потпуно ослобођен руских имена места.[7]
У јуну 2022. године, град Кијев је одржао електронске консултације за одабир украјинских имена којима ће се преименовати улице и тргови који носе руска имена. У консултацији је учествовало 6,5 милиона Украјинаца.[8]
Министар културе и информационе политике Олександар Ткаченко изјавио је да ће се дерусификација Украјине одвијати природним путем[9] и да је „време да се заувек опрости о�� симбола руско-империјалне, совјетске идеологије“.[10] Такође је приметио да је Влада Украјине одобрила пројекат документа „О изменама и допунама Закона Украјине „О заштити културног наслеђа“: постојаће законски основ за уклањање споменика културног наслеђа из Државног регистра непокретних споменика Украјина, која је перципирана као симбол руске империјалне и совјетске тоталитарне политике и идеологије.[10]
Временска линија
[уреди | уреди извор]2016
[уреди | уреди извор]- Врховна рада је 4. фебруара 2016. године покренула активну политику декомунизације и дерусификације усвајањем Резолуције „О преименовању појединиһ насеља и округа“, којом је један број насеља преименован по именима рускиһ државника.[11]
- Министар инфраструктуре Украјине Володимир Омељан је 17. октобра 2016. дао инструкције свом особљу да ослободе међународни аеродром Бориспољ и друге аеродроме у Украјини руског језика и комунистичких назива. Према речима Омељана, све информације на електронским билбордима и натписима или најављиване преко звучника морају бити само на украјинском и енглеском језику. "Ово није само питање употребе државног језика - то је питање самопоштовања", рекао је министар. [12]
- Дана 25. октобра 2016. године, Регионални савет Лавова одлучио је да исели Руски културни центар из комуналниh просторија и изнајми просторије групама које су учествовале у операцијама украјинске војске на истоку Украјине против прорускиһ сепаратиста.[13][14] 13. октобра 2018. године у згради некадашњег Руског културног центра отворен је „Дом ратника“ – центар за учеснике и ветеране руско-украјинског рата.[15]
- Стални комитет Градског већа Кијева за културу, туризам и информациону политику одобрио је 14. децембра 2016. године нацрт одлуке „О преименовању авенија, булевара, улица, сокака, разјашњавању назива и враћању историјског имена граду Кијеву“, који предлаже измену назива две улице и једног сокака. Промене се тичу само писања сопствених имена. [16]
2017
[уреди | уреди извор]- 23. маја 2017. године ступила су на снагу „Правила за постављање рекламних медија у граду Кијеву“ која је усвојило Градско веће Кијева. Од тада, све рекламе у престоници морају бити на украјинском језику.[17]
- 1. јула 2017. Градско веће Черновца преименовало је улицу Московске Олимпијаде у улицу Сечевих стрелаца.[18]
- Градско веће Кијева је 5. октобра 2017. усвојило одлуку „О мерама за обезбеђивање регионалне језичке политике у граду Кијеву“ и утврдило да је у граду Кијеву украјински језик рада, вођења евиденције и документације свих локалних органима самоуправе, предузећима, установама и организацијама у комуналној својини и језиком службених саопштења и порука.[19][20]
- Обласни савет Житомира је 2. новембра 2017. године усвојио одлуку о дерусификацији услужног сектора у региону. У одлуци „О превазилажењу последица совјетске окупације у језичком окружењу Житомирске области“ препоручује се употреба украјинског као језика рада, вођења евиденције и документације органа локалне самоуправе, предузећа, установа и организација комуналног власништво. Поред тога, огласи, знаци, постери, постери, обавештења и други облици аудио, фото, видео рекламних производа и цене морају бити на украјинском језику. [21]
- 15. новембра 2017. као одговор на инсинуације о могућој продаји Националног Културног Центра Украјине у Москви , група посланика Врховне раде затражила је затварање руских културних центара у Украјини тврдећи да су коришћени да обезбеде правно покриће за субверзивне активности руских специјалних служби.[22]
- Градско веће Черкаса усвојило је 12. децембра 2017. одлуку „О мерама за обезбеђивање регионалне језичке политике у граду Черкасу“, према којој је украјински језик главни језик у свим сферама живота у граду. Јеловник ресторана, реклама, натписи и постери морају бити на украјинском језику.[23]
- Дана 14. децембра 2017, Кијевско регионално веће подржало је преименовање Перејаслав-хмељницког у Перејаслав.[24]
2018
[уреди | уреди извор]- На седници Градског већа Кропивњицког 15. фебруара 2018. усвојен је нацрт одлуке „О мерама за обезбеђење регионалне језичке политике“. У одлуци се наводи да на територији града сви називи установа, предузећа, организација, натписи, плакати, јавна обавештења, огласи морају бити искључиво на украјинском језику. Поред тога, сви угоститељски објекти морају имати јеловник на националном језику, који су у обавези да пре свега понуде посетиоцима. Особље мора да комуницира са купцима првенствено на украјинском и прелази на други језик само на захтев потрошача. [25]
- Градско веће Лавова је 16. фебруара 2018. усвојило резолуцију „ О регулисању језика службе грађанима у сфери пружања услуга, трговине и пружања информација о роби и услугама у граду Лавову“. Резолуцијом се препоручује угоститељским и услужним установама да пружају услуге на украјинском и енглеском језику. Документ такође утврђује да сви знакови, постери, плакати, обавештења и цене у Лавову морају бити на државном језику.[26]
- Градско веће Кијева одлучило је 22. фебруара 2018. да дерусификује називе девет улица и сокака у Кијеву.[27]
- Уставни суд Украјине је 28. фебруара 2018. донео одлуку у вези са неуставношћу Закона Колесниченко-Кивалов из 2012. године, чиме га је практично поништио.[28] Закон је признао руски и друге мањинске језике као регионалне језике Украјине, чиме је дозвољена њихова употреба у судовима, школама и другим државним институцијама у областима Украјине где националне мањине прелазе 10% становништва.[29]
- Обласни савет Николајева одбацио је 12. априла 2018. предлог за укидање статуса руског језика као регионалног језика, додељеног у складу са укинутим Законом Колесниченко-Кивалов, који је недавно поништио Уставни суд. [30]
- Градско веће Одесе је 25. априла 2018. године већином од 50 од 53 члана одлучило да не мења своју уредбу о примени Закона о језику Кивалов-Колесниченко, упркос чињеници да је овај закон недавно поништен од стране Уставни суд. [31]
- Председник Украјине Петро Порошенко потписао је 31. маја 2018. Указ „О хитним мерама за јачање државног статуса украјинског језика и унапређење стварања јединственог културног простора Украјине“. Уредба има за циљ да обезбеди поштовање уставних гаранција у вези са свеобухватним развојем и функционисањем украјинског језика као државног језика у свим сферама јавног живота на целој територији Украјине, јачајући његову консолидујућу улогу у украјинском друштву као средства за јачање државног јединства, водећи рачуна о потреби заштите националног језичког и културно-лингвистичког информационог простора, подржавање развоја националне културе, подстицање процеса њене интеграције у европски и светски културни простор.[32]
- Дана 4. октобра 2018. године, 261 посланик Врховне раде гласао је за нацрт закона о подршци функционисању украјинског језика као државног (бр. 5670-д). Припрема нацрта закона за друго представљање закона трајала је око четири месеца. За то време, Комитет Врховне Раде за културу и духовност разрадио је више од две хиљаде амандмана које су стизали од народних посланика. [33]
- Градски савет Кијева је 6. децембра 2018. преименовао Новоросијски трг у Черниговску, а Толстојеву у Улицу Владимира Беца. [34] Истог дана, посланици харковског регионалног савета гласали су за поништавање одлуке о додели регионалног статуса руском језику. [35]
2019
[уреди | уреди извор]- Врховна рада је 25. априла 2019. усвојила у другом читању закон о подршци функционисању украјинског језика као државног.[36]
- Окружни управни суд у Дњепропетровску поништио је 6. маја 2019. одлуку да се руском језику у граду Дњепру додели статус регионалног језика.[37]
- Врховна рада Украјине одбацила је 14. маја 2019. нацрте резолуција којима је блокирано потписивање раније усвојеног закона о функционисању украјинског језика као државног. Председник Врховне раде Андриј Парубиј потписао је закон о функционисању украјинског језика као државног.[38]
- Председник Петро Порошенко је 15. маја 2019. потписао Закон о подршци функционисању украјинског језика као државног,[39] а наредног дана закон је објавио <i id="mwwg">Глас Украјине</i> . Закон ступа на снагу за 2 месеца од дана објављивања.[40]
- Окружни административни суд Доњецка је 7. јуна 2019. поништио одлуку да се руском језику у Доњецкој области додели статус регионалног језика. Подносилац представке је познати борац за права Украјинаца у Украјини, ванредни професор на одсеку за програмирање Лавовског националног универзитета Ивана Франка, Свјатослав Литински.[41]
- Разни сеоски савети Луганске области поништили су одлуку да руском језику дају статус регионалног: 26. септембра 2019. године, Голубивски сеоски савет; 1. октобра 2019. село Нововодјанск; 3. октобра 2019. Богојављенски сеоски савет; 4. новембра 2019. сеоско веће Макејев; 7. новембра 2019. сеоски савет Новомикилск; 21. новембра 2019. сеоски савет Михаила.[42]
- Врховна рада је 30. октобра 2019. године вратила историјско име Перејаслав граду Перејаслав-Хмељницки. Ово је урађено на захтев Градског већа.[43]
2020
[уреди | уреди извор]- Кабинет министара Украјине усвојио је 9. октобра 2020. Резолуцију „О преименовању одређених територија и објеката Фонда резервата природе“.[44]
- Окружни управни суд у Запорожју је 23. октобра 2020. године поништио одлуку да се руском језику у граду Запорожју додели статус регионалног језика.[45]
- Окружни управни суд у Одеси је 4. децембра 2020. поништио одлуку да се руском језику у Одеској области додели статус регионалног језика.[46]
2022
[уреди | уреди извор]- У општини Ивано-Франкивск 13. априла 2022. године преименовано је 37 улица повезани, са Русијом.[47]
- 26. априла 2022. године у Кијеву је демонтирана бронзана скулптура совјетског лука пријатељства народа групе Украјинаца и Руса. Занимљиво је да је глава скулптуре, која је симболизовала Руса, отпала.[48]
- У Чернигову је 21. априла 2022. уништен споменик Зоји Космодемјанској, а 9 дана касније споменик Пушкину.
- Током састанка 16. јуна, радна група Министарства просвете и науке Украјине одлучила је, у вези са инвазијом Руске Федерације на Украјину, да уклони више од 40 дела совјетских и руских аутора из школских уџбеника.[49]
- Споменик оснивачима Одесе, познат и као споменик царици Катарини Великој Руске империје и њеним блиским сарадницима уклоњен је 28. децембра 2022.[50][51][52]
2023
[уреди | уреди извор]- Украјински парламент је 21. марта 2023. забранио топониме са именима везаним за Русију.[3] У образложењу закона наведено је да је то „забрана давања географских имена објеката који величају, овековечавају, промовишу или симболизују окупаторску државу“.[3]
Види још
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ „76% of Ukrainians support renaming streets and other objects related to Russia”. Nikopol.City (на језику: украјински). Архивирано из оригинала 2022-04-26. г. Приступљено 2022-04-22.
- ^ „Eighth National Poll: Ukraine in War Conditions (April 6, 2022)” (на језику: украјински). Архивирано из оригинала 16. 4. 2022. г. Приступљено 26. 4. 2022.
- ^ а б в „Geographical names associated with Russia have been banned in Ukraine”. uk (на језику: Ukrainian). 22. 3. 2023. Приступљено 22. 3. 2023.
- ^ „Derusification of consciousness or Ukrainian narration of urban space”. Історична правда. Архивирано из оригинала 2022-04-22. г. Приступљено 2022-04-22.
- ^ „In the Dnipro, about 30 streets were renamed, the names of which were associated with Russia”. www.ukrinform.ua (на језику: украјински). Архивирано из оригинала 2022-04-21. г. Приступљено 2022-04-22.
- ^ „"The derussification of the Kyiv metro is part of the resistance": an interview with a historian about the new names of stations” (на језику: украјински). Архивирано из оригинала 2022-04-26. г. Приступљено 2022-04-26.
- ^ „Without Marshal Zhukov and Moscow streets. A new wave of decommunization and derussification has begun in Ukraine.”. nv.ua (на језику: украјински). Архивирано из оригинала 2022-04-22. г. Приступљено 2022-04-22.
- ^ „Понад 6,5 мільйонів голосів громадяни України віддали в рейтинговому електронному голосуванні щодо перейменувань міських об'єктів, назви яких пов'язані з російською федерацією та її сателітами”. KYIV CITY COUNCIL (на језику: украјински). Приступљено 2022-06-22.
- ^ „The derussification of Ukraine will take place naturally – Tkachenko”. www.ukrinform.ua (на језику: украјински). Архивирано из оригинала 2022-04-22. г. Приступљено 2022-04-26.
- ^ а б „Time to say goodbye”. nv.ua (на језику: украјински). Приступљено 2022-12-30.
- ^ „Про перейменування окремих населених пунктів та районів” [On renaming of certain settlements and districts]. Офіційний вебпортал парламенту України (на језику: украјински). 2. 4. 2016. Приступљено 2022-11-20.
- ^ „Аеропорти України дерусифікують” [UKRAINE'S AIRPORTS ARE DE-RUSSIFIED]. umoloda.kyiv.ua (на језику: украјински). 17. 10. 2016. Приступљено 2022-11-20.
- ^ Prychid, Viktoria (27. 10. 2016). „Controversy surrounds Russian cultural center”. DW (на језику: енглески). Приступљено 2022-11-20.
- ^ „Російський культурний центр у Львові зобов'язали звільнити приміщення” [The Russian Cultural Center in Lviv was ordered to vacate its premises]. ZAXID.NET (на језику: украјински). 9. 11. 2016. Приступљено 2022-11-20.
- ^ „Львівська обласна рада” ["Warrior's House" was solemnly opened in Lviv on Korolenko St.]. lvivoblrada.gov.ua. Приступљено 2022-11-20.
- ^ „У Києві дерусифікують дві вулиці і один провулок” [In Kyiv, two streets and one alley are de-Russified]. Зеркало недели | Дзеркало тижня | Mirror Weekly. 14. 12. 2016. Приступљено 2022-11-20.
- ^ „Набуло чинності рішення Київради про україномовну рекламу в столиці” [The decision of the Kyiv City Council on Ukrainian-language advertising in the capital came into force]. Портал мовної політики (на језику: украјински). 2017-05-23. Приступљено 2022-11-20.
- ^ „Вулицю Московської Олімпіади перейменували” [Moscow Olympics street was renamed] (на језику: украјински). Приступљено 2022-11-20.
- ^ „Заходи щодо забезпечення регіональної мовної політики в місті Києві. Інфографіка” [Measures to ensure the regional language policy in the city of Kyiv. Infographics]. www.ukrinform.ua (на језику: украјински). Приступљено 2022-11-20.
- ^ „Новини - Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація” [Measures to ensure the regional language policy in the city of Kyiv]. desn.kyivcity.gov.ua. Приступљено 2022-11-20.
- ^ „Житомирська обласна рада прийняла рішення про дерусифікацію сфери...” [The Zhytomyr Regional Council adopted a decision on the de-Russification of the service sector in the region]. Портал мовної політики (на језику: украјински). 2017-11-21. Приступљено 2022-11-20.
- ^ „Группа нардепов хочет закрыть российские культурные центры” [A group of people's deputies wants to close Russian cultural centers]. Петр и Мазепа (на језику: руски). 15. 11. 2017. Приступљено 2022-11-20.
- ^ „Ресторани і магазини у Черкасах мають перейти на українську мову” [Restaurants and shops in Cherkasy should switch to the Ukrainian language]. Портал мовної політики (на језику: украјински). 2017-12-29. Приступљено 2022-11-20.
- ^ „Київська облрада підтримала перейменування Переяслава-Хмельницького” [The Kyiv Regional Council supported the renaming of Pereyaslav-Khmelnytskyi]. LB.ua. 14. 12. 2017. Приступљено 2022-11-20.
- ^ „У Кропивницькому зобов'язали робити рекламу українською” [Kropyvnytskyi obliged to advertise in Ukrainian]. language-policy.info. 16. 2. 2018. Архивирано из оригинала 24. 2. 2018. г. Приступљено 2022-11-26.
- ^ „У Львові зобов'язали підприємців вести діяльність українською мовою” [In Lviv, entrepreneurs were obliged to conduct their activities in the Ukrainian language]. language-policy.info. 16. 2. 2018. Архивирано из оригинала 24. 2. 2018. г.
- ^ „Київрада проголосувала за дерусифікацію назв дев'яти вулиць і провулків” [Kyiv City Council voted to de-Russify the names of nine streets and alleys]. language-policy.info. 22. 2. 2018. Архивирано из оригинала 24. 2. 2022. г.
- ^ „КСУ визнав неконституційним мовний закон Ківалова- Колесніченка” [The KSU recognized the Kivalov-Kolesnichenko language law as unconstitutional]. www.ukrinform.ua (на језику: украјински). 29. 11. 2022. Приступљено 2022-11-28.
- ^ Reznik, Vladislava (2018). „Language Policy in Independent Ukraine: A Battle for National and Linguistic Empowerment”. Language Planning in the Post-Communist Era. Cham: Springer International Publishing. стр. 179. ISBN 978-3-319-70925-3. doi:10.1007/978-3-319-70926-0_7.
- ^ „Миколаївська облрада не змогла забрати у російської мови статус регіональної” [The Mykolaiv regional council could not take away the status of a regional language from the Russian language]. language-policy.info. 12. 4. 2018. Архивирано из оригинала 20. 4. 2018. г.
- ^ „Труханов може видихнути: "українізація" Одеської міськради провалилася” [Trukhanov can breathe a sigh of relief: the "Ukrainization" of the Odesa City Council has failed]. www.ukrinform.ua (на језику: украјински). 25. 4. 2018. Приступљено 2022-11-28.
- ^ „Президент підписав Указ «Про невідкладні заходи щодо зміцнення державного статусу української мови та сприяння створенню єдиного культурного простору України»” [The President signed the Decree "On urgent measures to strengthen the state status of the Ukrainian language and promote the creation of a unified cultural space of Ukraine"]. www.president.gov.ua. 31. 5. 2018. Архивирано из оригинала 4. 6. 2018. г.
- ^ „Депутати підтримали в першому читанні громадський законопроект про мову (№5670-д)” [Deputies supported the public bill on language (No. 5670-d) in the first reading]. language-policy.info. 4. 10. 2018. Архивирано из оригинала 7. 10. 2018. г.
- ^ „Ще ряд столичних вулиць та провулків отримали нові назв” [A NUMBER OF OTHER METROPOLITAN STREETS AND ALLEYS RECEIVED NEW NAMES]. KYIV CITY COUNCIL (на језику: украјински). 2018-12-06. Приступљено 2022-11-28.
- ^ „У Харківській області з російської мови зняли статус регіональної” [In the Kharkiv region, the status of the regional language was removed from the Russian language]. ua.korrespondent.net (на језику: руски). 13. 12. 2018. Приступљено 2022-11-28.
- ^ Павло, Волошин (2019-04-25). „Верховна Рада ухвалила закон "Про забезпечення функціонування української мови як державної"” [The Verkhovna Rada adopted the law "On ensuring the functioning of the Ukrainian language as a state language"]. Національний Промисловий Портал (на језику: украјински). Архивирано из оригинала 01. 02. 2023. г. Приступљено 2022-11-28.
- ^ „Львів'янин у суді домігся скасування регіональної мови в Дніпрі” [In court, a native of Lviv succeeded in canceling the regional language in Dnipro]. portal.lviv.ua (на језику: украјински). 6. 5. 2019. Приступљено 2022-11-28.
- ^ „Парубій підписав мовний закон” [Parubiy signed the language law]. espreso.tv (на језику: украјински). 14. 5. 2019. Приступљено 2022-11-28.
- ^ „Порошенко підписав закон про мову - Новинарня” [Poroshenko signed the law on language]. novynarnia.com (на језику: украјински). 2019-05-15. Приступљено 2022-11-28.
- ^ „«Голос України» опублікував мовний закон”. Радіо Свобода (на језику: украјински). "Voice of Ukraine" published the language law. 16. 5. 2019. Приступљено 2022-11-29.
- ^ „Львів'янин у суді домігся скасування регіональної мови в Донецькій області” [A man from Lviv won the court to cancel the regional language in the Donetsk region]. portal.lviv.ua (на језику: украјински). 7. 6. 2019. Приступљено 2022-11-29.
- ^ „У прокуратурі розповіли, де на території Луганської області російська мова втратила статус регіональної” [The prosecutor's office said where on the territory of the Luhansk region the Russian language lost its status as a regional language]. Радіо Свобода (на језику: украјински). Приступљено 2022-11-29.
- ^ УІНП (30. 10. 2019). „Верховна Рада перейменувала місто Переяслав-Хмельницький” [The Verkhovna Rada renamed the city Pereyaslav-Khmelnytskyi]. УІНП (на језику: украјински). Приступљено 2022-11-29.
- ^ „Уряд «декомунізував» низку територій і об'єктів природно-заповідного фонду”. www.ukrinform.ua (на језику: украјински). The government "decommunized" a number of territories and objects of the nature reserve fund. Приступљено 2022-11-29.
- ^ „У Запоріжжі суд скасував рішення про надання російській статусу регіональної” [In Zaporizhzhia, the court overturned the decision to grant Russian regional status]. www.ukrinform.ua (на језику: украјински). 6. 11. 2020. Приступљено 2022-11-29.
- ^ Свобода, Радіо (5. 12. 2020). „В Одесі суд визнав нечинним рішення про надання російській мові статусу регіональної” [In Odesa, the court invalidated the decision to grant the Russian language the status of a regional language]. Радіо Свобода (на језику: украјински). Приступљено 2022-11-29.
- ^ „Derussification: 37 streets in the Ivano-Frankivsk Hromada were renamed”. pobudovano.com.ua (на језику: украјински). Архивирано из оригинала 2022-04-26. г. Приступљено 2022-04-26.
- ^ „Обезголовлена «радянщина». Як проходить демонтаж монумента «возз'єднання Росії та України» в Києві - фото”. nv.ua (на језику: украјински). Архивирано из оригинала 2022-04-26. г. Приступљено 2022-04-26.
- ^ „Геть з класу! Зі шкільної програми вилучать більше 40 творів Пушкіна, Толстого, Булгакова та інших російських і радянських авторів”. nv.ua (на језику: украјински). Приступљено 2022-06-17.
- ^ Ilona Yakimyuk (28. 12. 2022). „Monument to Catherine II is being dismantled in Odesa”. Suspilne (на језику: Ukrainian). Приступљено 28. 12. 2022. Maria Kabashi (28. 12. 2022). „Odessa city authorities have confirmed the dismantling of the monument to Catherine”. Zhyttia ("Life") (на језику: Ukrainian). Приступљено 28. 12. 2022.
- ^ desk, The Kyiv Independent news (2022-12-28). „Odesa begins dismantling monument to Russian empress.”. The Kyiv Independent. Приступљено 2022-12-29.
- ^ Свобода, Радіо (29. 12. 2022). „В Одесі пізно ввечері почали демонтаж пам'ятника Катерині II”. Радіо Свобода (на језику: украјински). Приступљено 2022-12-29.
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]- „Derussification of Ukraine: achievements and latest threats”. www.radiosvoboda.org. Radio Svoboda. 2019-09-29. Архивирано из оригинала 2019-09-29. г. Приступљено 29. 9. 2019.
- „New language law: calm or low start?”. ukrinform.ua. Ukrinform. 2018-03-19. Приступљено 19. 3. 2018.
- „The number of supporters of the Ukrainian language as the only state language has increased”. language-policy.info. Language policy portal. 2018-02-22. Приступљено 23. 2. 2018.
- Kaspruk, Viktor (2009-08-24). „Is real derussification of Ukraine possible?”. Радіо Свобода. Radio Svoboda.
- „Kyiv can set an example of how to overcome the consequences of the language occupation of Ukraine”. bastion.tv. The Last Bastion. 2017-04-26. Приступљено 14. 12. 2017.
- „Svobodivtsi promises total derussification of Ukraine”. news.vash.ua. Your news. 2017-11-27. Приступљено 14. 12. 2017.
- „Derussification in Ukraine: does it lead to civil war?”. apostrophe.ua. Apostrophe. 2016-10-12. Приступљено 14. 11. 2017.
- „Decommunization = derussification of Ukraine”. tyzhden.ua. Ukrainian week. 2015-11-28. Приступљено 14. 11. 2017.
- Kulyk, Volodymyr (октобар 2017). „Hybrid derusification”. krytyka.com. Krytyka. Приступљено 14. 11. 2017.
- „Gentle derussification: Television is switching to 75% Ukrainian”. 5.ua. 5 Kanal. 2017-05-29. Приступљено 14. 11. 2017.
- „Derussification is an inevitable stage in the historical development of Ukraine”. obozrevatel.com. Obozrevatel. 2016-08-02. Приступљено 14. 11. 2017.
- Melnyl, Ivan (2009-09-08). „Derussification of Ukraine: no step back”. texty.org.ua. Teksty. Приступљено 15. 11. 2017.
- „The Russian language is losing popularity among the people of post-Soviet countries”. language-policy.info. Language policy portal. 2017-11-14. Приступљено 13. 12. 2017.
- Максим Кобєлєв (2017-12-30). „Language results of 2017”. anguage-policy.info. Language policy portal. Приступљено 6. 1. 2018.
- Марусик, Тарас (2017-12-31). „2017 in the language sphere: the grounds for the positive are increasing”. Радіо Свобода. Radio Svoboda. Приступљено 6. 1. 2018.
- Юлія Дукач (2018-11-06). „In whose honor are the streets of Ukraine named?”. texty.org.ua. Teksty. Приступљено 7. 11. 2018.