Књига Суеј
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/59/%E5%B1%95%E8%A6%BD%E6%96%BC%E5%9C%8B%E7%AB%8B%E8%87%BA%E7%81%A3%E5%B8%AB%E7%AF%84%E5%A4%A7%E5%AD%B8%E5%9C%96%E6%9B%B8%E9%A4%A8%E4%B9%8B%E9%9A%8B%E7%B6%93%E7%B1%8D%E5%BF%97%E8%80%83%E8%AD%89%E5%88%8A%E6%9C%AC.jpg/250px-%E5%B1%95%E8%A6%BD%E6%96%BC%E5%9C%8B%E7%AB%8B%E8%87%BA%E7%81%A3%E5%B8%AB%E7%AF%84%E5%A4%A7%E5%AD%B8%E5%9C%96%E6%9B%B8%E9%A4%A8%E4%B9%8B%E9%9A%8B%E7%B6%93%E7%B1%8D%E5%BF%97%E8%80%83%E8%AD%89%E5%88%8A%E6%9C%AC.jpg)
Књига Суи (Suí Shū) (кин: 隋书, 隋書) је званична историја династије Суеј, која је владала Кином у годинама нове ере 581–618. Спада међу званичне Двадесет четири историје царске Кине. Написали су је Јан Шигу, Конг Јингда и Џангсун Вуји, са Веј Џенг као главним аутором. У трећој години Џенгуан династије Танг (629), император Таицунг од Танга наредио је Фанг Сјуенлингу да надгледа завршетак Књиге Суеј, која је била састављена отприлике у исто в��еме када су и други званичници правили историјске записе. Књига Суиеј је завршена 636. године, исте године када је завршена и Књига о Чену.
Садржај
[уреди | уреди извор]Формат који се користи у тексту прати сложени формат историјске биографије (斷代紀傳體) који је установио Бан Гу у Књизи каснијег Хана са три одељка: анали (紀), трактати (志) и биографије (傳).[1] Обимни скуп од 30 расправа, понекад превођених као „монографије“, у Књизи Суеј је довршен од стране одвојеног скупа аутора и додат је 656. године, 20 година након што је оригинални текст завршен.[2] Расправе покривају династије Лианг, династију Чен, Северни Ки и Северни Џоу поред Суеја. Поред Књиге о Лиангу и Књиге о Чену, Књига Суеј је суштински извор информација о темама које су обрађене за те династије. Расправе о класицима (經籍) су посебно важне јер је Књига о Суеју једина стандардна историја која укључује такав одељак од Књиге о Хану и садржи битне библиографске информације за период од каснијег Хана (25–220) до династије Суеј. Расправе су првобитно биле распрострањене као посебан скуп под називом „Трактати о историји пет династија“ (五代史志).[3]
Анали (帝紀)
[уреди | уреди извор]# | Наслов | Превод | Белешке |
---|---|---|---|
Књига 1 | 帝紀第1 高祖上 | Гаоцу | |
Књига 2 | 帝紀第2 高祖下 | Гаоцу | |
Књига 3 | 帝紀第3 煬帝上 | Цар Јанг | |
Књига 4 | 帝紀第4 煬帝下 | Цар Јанг | |
Књига 5 | 帝紀第5 恭帝 | Јанг Јоу |
Трактати (志)
[уреди | уреди извор]# | Наслов | Превод | Белешке |
---|---|---|---|
Књига 6 | 志第1 禮儀1 | Обичаји | |
Књига 7 | 志第2 禮儀2 | Обичаји | |
Књига 8 | 志第3 禮儀3 | Обичаји | |
Књига 9 | 志第4 禮儀4 | Обичаји | |
Књига 10 | 志第5 禮儀5 | Обичаји | |
Књига 11 | 志第6 禮儀6 | Обичаји | |
Књига 12 | 志第7 禮儀7 | Обичаји | |
Књига 13 | 志第8 音樂上 | Музика | |
Књига 14 | 志第9 音樂中 | Музика | |
Књига 15 | 志第10 音樂下 | Музика | |
Књига 16 | 志第11 律曆上 | Ритам и календар | |
Књига 17 | 志第12 律曆中 | Ритам и календар | |
Књига 18 | 志第13 律曆下 | Ритам и календар | |
Књига 19 | 志第14 天文上 | Астронимија | |
Књига 20 | 志第15 天文中 | Астронимија | |
Књига 21 | 志第16 天文下 | Астронимија | |
Књига 22 | 志第17 五行上 | Пет елемената | |
Књига 23 | 志第18 五行下 | Пет елемената | |
Књига 24 | 志第19 食貨 | Храна и новац | |
Књига 25 | 志第20 刑法 | Казна и закон | |
Књига 26 | 志第21 百官上 | Владине канцеларије | |
Књига 27 | 志第22 百官中 | Владине канцеларије | |
Књига 28 | 志第23 百官下 | Владине канцеларије | |
Књига 29 | 志第24 地理上 | Географија | |
Књига 30 | 志第25 地理中 | Географија | |
Књига 31 | 志第26 地理下 | Географија | |
Књига 32 | 志第27 經籍1 | Класика | |
Књига 33 | 志第28 經籍2 | Класика | |
Књига 34 | 志第29 經籍3 | Класика | |
Књига 35 | 志第30 經籍4 | Класика |
Биографије (列傳)
[уреди | уреди извор]# | Наслов | Превод | Белешке |
---|---|---|---|
Књига 36 | 列傳第1 后妃 | Царице | |
Књига 37 | 列傳第2 李穆 梁睿 | Ли Му; Лианг Жуеј | |
Књига 38 | 列傳第3 劉昉 鄭譯 柳裘 皇甫績 盧賁 | Лиу Фанг; Џенг Ји; Љу Ћу; Хуангфу Џи; Лу Бен | |
Књига 39 | 列傳第4 于義 陰壽 陰世師 竇榮定 元景山 源雄 豆盧勣 豆盧毓 賀若誼 | Ју Ји | |
Књига 40 | 列傳第5 梁士彥 宇文忻 王誼 元諧 王世積 虞慶則 元胄 | ||
Књига 41 | 列傳第6 高熲 蘇威 | ||
Књига 42 | 列傳第7 李德林 李百藥 | ||
Књига 43 | 列傳第8 河間王弘 楊処綱 楊子崇 觀德王雄 | ||
Књига 44 | 列傳第9 滕穆王瓚 道悼王靜 衛昭王爽 蔡王智積 | ||
Књига 45 | 列傳第10 文四子 | Четири принца од Вена | |
Књига 46 | 列傳第11 趙煚 趙芬 楊尚希 長孫平 元暉 韋師 楊異 蘇孝慈 李雄 張煚 | ||
Књига 47 | 列傳第12 韋世康 柳機 | ||
Књига 48 | 列傳第13 楊素 弟約 從父文思 文紀 | Јанг Су | |
Књига 49 | 列傳第14 牛弘 | ||
Књига 50 | 列傳第15 宇文慶 李禮成 元孝矩 郭榮 龐晃 李安 | ||
Књига 51 | 列傳第16 長孫覽 從子熾 熾弟晟 | ||
Књига 52 | 列傳第17 韓擒虎 賀若弼 | ||
Књига 53 | 列傳第18 達奚長儒 賀婁子幹 史萬歲 劉方 | ||
Књига 54 | 列傳第19 王長述 李衍 伊婁謙 田仁恭 元亨 杜整 李徹 崔彭 | ||
Књига 55 | 列傳第20 杜彥 高勱 爾朱敞 周搖 獨孤揩 乞伏慧 張威 和洪 侯莫陳穎 | ||
Књига 56 | 列傳第21 盧愷 令狐熙 薛胄 宇文㢸 張衡 楊汪 | ||
Књига 57 | 列傳第22 盧思道 李孝貞 薛道衡 | ||
Књига 58 | 列傳第23 明克讓 魏澹 陸爽 杜台卿 辛德源 柳䛒 許善心 李文博 | ||
Књига 59 | 列傳第24 煬帝三男 | Три принца од Јанга | |
Књига 60 | 列傳第25 崔仲方 于仲文 段文振 | ||
Књига 61 | 列傳第26 宇文述 雲定興 郭衍 | ||
Књига 62 | 列傳第27 王韶 元岩 劉行本 梁毗 柳彧 趙綽 裴肅 | ||
Књига 63 | 列傳第28 樊子蓋 史祥 元壽 楊義臣 衛玄 劉權 | ||
Књига 64 | 列傳第29 李圓通 陳茂 張定和 張奫 麥鐵杖 沈光 來護兒 魚俱羅 陳稜 王辯 | ||
Књига 65 | 列傳第30 周羅睺 周法尚 李景 慕容三藏 薛世雄 王仁恭 權武 吐萬緒 董純 趙才 | ||
Књига 66 | 列傳第31 李諤 鮑宏 裴政 柳庄 源師 郎茂 高構 張虔威 榮毗 陸知命 房彥謙 | ||
Књига 67 | 列傳第32 虞世基 裴蘊 裴矩 | ||
Књига 68 | 列傳第33 宇文愷 閻毗 何稠 | ||
Књига 69 | 列傳第34 王劭 袁充 | ||
Књига 70 | 列傳第35 楊玄感 李子雄 趙元淑 斛斯政 劉元進 李密 裴仁基 | ||
Књига 71 | 列傳第36 誠節 | Искрени људи | |
Књига 72 | 列傳第37 孝義 | Поштовати родитеље | |
Књига 73 | 列傳第38 循吏 | Виши званичници | |
Књига 74 | 列傳第39 酷吏 | Окрутни званичници | |
Књига 75 | 列傳第40 儒林 | Конфучијски наставници | |
Књига 76 | 列傳第41 文學 | Књижевност | |
Књига 77 | 列傳第42 隱逸 | Пустињаци | |
Књига 78 | 列傳第43 藝術 | Уметници | |
Књига 79 | 列傳第44 外戚 | Царски рођаци | |
Књига 80 | 列傳第45 列女 | Узорне жене | |
Књига 81 | 列傳第46 東夷 | TДонџи | |
Књига 82 | 列傳第47 南蠻 | ||
Књига 83 | 列傳第48 西域 | Западна религија | |
Књига 84 | 列傳第49 北狄 | ||
Књига 85 | 列傳第50 宇文化及 宇文智及 司馬德戡 裴虔通 王充 段達 |
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ Xiong (2015), стр. 330–331.
- ^ Xiong (2015), стр. 332.
- ^ Twitchett (1998), стр. 87.
Извори
[уреди | уреди извор]- Цитирани радови
- Twitchett, Denis (1998). The Writing of Official History in the T'ang. Cambridge Studies in Chinese History, Literature and Institutions. Cambridge University Press. ISBN 978-052152293-9.
- Xiong, Victor Cunrui (2015). „Sui shu 隋書”. Ур.: Dien, Albert E.; Chennault, Cynthia Louise; Knapp, Keith Nathaniel; Berkowitz, Alan J. Early Medieval Chinese Texts: A Bibliographical Guide. Berkeley, CA: Institute of East Asian Studies University of California. стр. 330—334.