Совата
Совата рум. Sovata | |
---|---|
![]() Језеро Медведа (Medve-tó) | |
Административни подаци | |
Држава | ![]() |
Жупанија | Муреш |
Становништво | |
Становништво | |
— 2011. | 10.385[1][2] |
Географске карактеристике | |
Координате | 46° 21′ С; 25° 24′ И / 46.35° С; 25.4° И |
Површина | 96 km2 |
Остали подаци | |
Градоначелник | Ференц Петер |
Веб-сајт | |
Совата |
Совата (рум. Sovata, мађ. Szováta) град је у средишњем делу Румуније, у такозваној земљи Секеља, историјске регије Трансилваније. Совата се налази у округу Муреш.
Историја
[уреди | уреди извор]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d6/Sz%C3%A9kely_gate_in_Szov%C3%A1ta_%28Sovata%29.jpg/100px-Sz%C3%A9kely_gate_in_Szov%C3%A1ta_%28Sovata%29.jpg)
Совата чини део географске целине коју називамо земљи Секеља, које се данас налази у трансилванијском делу Румуније. Први историјски записи о месту налазимо у записима из 1578. године, а већ 1583. године је место је било рачунато у постојећа села.
До 1918. године село је припадало округу Муреш-Торда у мађарској краљевини. После Тријанонског уговора из 1920. године Совата је припало Румунији и статус града је добила 1952. године.
Географија
[уреди | уреди извор]Совата се налази између река Корунд и Мале Тарнаве. Путем 13А се може доћи до места преко Таргу-Муреша, Чиксереде и Одорхеје Секујеска.
Координате: 46°35'37.59"N / 25°4'31.96"E
Три села припадају административној управи града:
- Căpeti / Kopács
- Ilieşi / Illyésmező
- Săcădat / Szakadát
- Током 2004; село Саратени се одвојило и постала засебна административна јединица.
Демографија
[уреди | уреди извор]По попису из 2002. године, град је имао популацију од 11.614 становника и од тога
Демографске промене по пописним годинама:
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/sr/timeline/4796uljih7uiyjumcbwkk7xt003r5ed.png)
Бања
[уреди | уреди извор]Геолошке промене су 1875. године довеле до рођења бање на Медвеђем језеру, која је постала уникатна у Европи, вода језера је хелио-термална и слана која јој даје терапеутске ефекте између осталих и за разне хроничне симптоме периферног нервног система. Име Медвеђе језеро је добијено због облика језера које подсећа на медведа.
У околини постоје још четири слана језера Лешночко језеро, Славујево језеро, Црно језеро, Црвено језеро и Зелено језеро. Такође су у близини и два слатководна језера Змијско језеро и језеро Пирошка.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/47/Sudika_Szov%C3%A1ta_Medve-t%C3%B3.jpg/800px-Sudika_Szov%C3%A1ta_Medve-t%C3%B3.jpg)
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ „Recensământul Populației și al Locuințelor 2002 - populația unităților administrative pe etnii”. Kulturális Innovációs Alapítvány (KIA.hu - Fundația Culturală pentru Inovație). Архивирано из оригинала 14. 10. 2013. г. Приступљено 6. 8. 2013.
- ^ „Tab8. Populația stabilă după etnie – județe, municipii, orașe, comune”. Institutul Național de Statistică din România. јул 2013. Архивирано из оригинала 18. 01. 2016. г. Приступљено 5. 8. 2013.
- ^ Попис, Приступљено 25. 4. 2013.
Становништво
[уреди | уреди извор]2011. |
---|
10.385 |
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]- Подаци о Совати у ердељској бази података
- Страница на мађаеском језику
- Изводи из историје краја
- Фотографије места