Теслић
Теслић | |
---|---|
![]() Поглед са брда Крстова Гора на град Теслић | |
Административни подаци | |
Држава | Босна и Херцеговина |
Ентитет | Република Српска |
Општина | Теслић |
Становништво | |
— 2013. | ![]() |
Географске карактеристике | |
Координате | 44° 36′ 24″ С; 17° 51′ 35″ И / 44.60658° С; 17.85972° И |
Временска зона | UTC+1 (CET), љети UTC+2 (CEST) |
Остали подаци | |
Поштански број | 74270 |
Позивни број | 053 |
Веб-сајт | www |
Теслић је насељено мјесто и центар општине Теслић у западном дијелу Републике Српске, БиХ. Према попису становништва из 2013. у насељу је живјело 7.057 становника.
Историја
[уреди | уреди извор]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/aa/Teslic_nastanak.jpg/250px-Teslic_nastanak.jpg)
Жупа Усора је од 7. вијека до владавине Часлава Клонимировића била у саставу самосталне српске државе. Од доба владавине босанског бана Кулина (1170—1204) владајућа вјера у Босни је богумилство. Богумилство се до 15. вијека скоро у потпуности изгубило. Из тог времена најзначајнији споменици су стећци, којих је било доста и на овим подручјима, цијелој Гомјеници и подручју Рудопоља.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/af/Muzejudoboju_%2837%29.jpg/250px-Muzejudoboju_%2837%29.jpg)
Сам урбани центар Теслића је подигнут доласком Аустроугарске монархије, у посљедњој деценији 19. вијека. Прије подизања града на том мјесту није постојало никакво насеље, а сама пољана се звала Табор-поље. Мјеста у околини данашњег Теслића, као што су Чечава, Бања Врућица и Прибинић, далеко су старија од града Теслића. Нека од њих потичу још из средњег вијека.
Привреда
[уреди | уреди извор]Теслић је такође познат као туристичка дестинација, углавном због Бање Врућице, у којој се лече кардио-васкуларне болести. Са комплексом од пет хотела и капацитетом више од 1.000 лежајева, Бања Врућица је једно од највећих туристичких капацитета у Републици Српској, БиХ. Важна је и оближња планина Борја, са два хотела и спортским установама.
Становништво
[уреди | уреди извор]Састав становништва – насеље Теслић | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
2013.[1] | 1991.[2] | 1981.[3] | 1971.[4] | 1961. | |||
Укупно | 7 057 (100,0%) | 8 655 (100,0%) | 6 660 (100,0%) | 4 874 (100,0%) | 3 803 (100,0%) | ||
Срби | 5 603 (79,40%) | 3 571 (41,26%) | 2 465 (37,01%) | 1 951 (40,03%) | – | ||
Бошњаци | 704 (9,976%) | 1 889 (21,83%)1 | 1 568 (23,54%)1 | 1 595 (32,72%)1 | – | ||
Хрвати | 320 (4,535%) | 766 (8,850%) | 954 (14,32%) | 1 103 (22,63%) | – | ||
Неизјашњени | 191 (2,707%) | – | – | – | – | ||
Босанци | 57 (0,808%) | – | – | – | – | ||
Остали | 50 (0,709%) | 442 (5,107%) | 57 (0,856%) | 102 (2,093%) | – | ||
Муслимани | 43 (0,609%) | – | – | – | – | ||
Југословени | 37 (0,524%) | 1 987 (22,96%) | 1 557 (23,38%) | 69 (1,416%) | – | ||
Православци | 11 (0,156%) | – | – | – | – | ||
Роми | 10 (0,142%) | – | – | – | – | ||
Словенци | 8 (0,113%) | – | 7 (0,105%) | 10 (0,205%) | – | ||
Босанци и Херцеговци | 8 (0,113%) | – | – | – | – | ||
Црногорци | 6 (0,085%) | – | 51 (0,766%) | 34 (0,698%) | – | ||
Непознато | 5 (0,071%) | – | – | – | – | ||
Украјинци | 3 (0,043%) | – | – | – | – | ||
Турци | 1 (0,014%) | – | – | – | – | ||
Македонци | – | – | 1 (0,015%) | 1 (0,021%) | – | ||
Албанци | – | – | – | 9 (0,185%) | – |
- 1 На пописима од 1971. до 1991. Бошњаци су пописивани углавном као Муслимани.
Познате личности
[уреди | уреди извор]Слободан Рељић (1954-), српски новинар и социолог.
Напомене
[уреди | уреди извор]Види још
[уреди | уреди извор]- Општина Теслић
- Библиотека „Данило Киш“ у Теслићу
- Библиотека „Силвије Страхимир Крањчевић” у Теслићу
- Храм Светог пророка Илије у Теслићу
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ „Popis stanovništva, domaćinstava i stanova u Bosni i Hercegovini 2013 – Etnička/nacionalna pripadnost, vjeroispovijest, maternji jezik”. popis.gov.ba. Agencija za statistiku Bosne i Hercegovine. Архивирано из оригинала 07. 04. 2021. г. Приступљено 7. 4. 2021.
- ^ „Nacionalni sastav stanovništva Republike Bosne i Hercegovine 1991. (str. 102)” (PDF). fzs.ba. Приступљено 1. 12. 2015.
- ^ „Nacionalni sastav stanovništva SFR Jugoslavije 1981.” (PDF). stat.gov.rs. Приступљено 1. 12. 2015.
- ^ „Nacionalni sastav stanovništva SFR Jugoslavije 1971.” (PDF). stat.gov.rs. Приступљено 1. 12. 2015.
Извори
[уреди | уреди извор]- Савезни завод за статистику и евиденцију ФНРЈ и СФРЈ, попис становништва 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. и 1991. године.
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]- Званична страница општине Теслић (језик: српски)
- Туристичка организација општине Теслић Архивирано на сајту Wayback Machine (20. јануар 2021) (језик: српски)
- Портал „Теслић онлајн” (језик: српски)
- Портал „Теслић данас” (језик: српски)
- Село Чечава (језик: српски)
- Родослов Шкребића из Теслића (језик: српски)