Användare:Der under Smurf/församling
Mosaiska församlingen i Karlskrona grundades i 1785 och var den fjärde Judiska församlingen i Sverige. 1994 placerades den i viloläge.
Bakgrund
[redigera | redigera wikitext]Innan 1779 hade judar inget tillstånd att bo i Sverige. Under Gustav III:s regering, dom första judarna som kom från va dom från Svenska Pommern. Dom va uppmuntrad att komma till Sverige för att handla. Riksdagen:s Konstitutionsutskottet (KU) skickade tyska (då Tysk-romerska riket) förbundsländer av Sachsen och Preussen för kopior av kodexar som reglerar skyddade judar (Tyska: schutzjude Svenska : skyddsjude-ar) och uppfann en svensk version. förordningar för Judar: judereglementet va en liknade system dar Tysk-romerska regeringen ålagts restriktioner och funktionshinder på Tyska judar och det gör det Sverige också. Bland dom restriktioner som va ålagts va att man fick bara bo i ett av dom tre städerna : Stockholm, Göteborg eller Norrköping. Anledningen för att det va dom städerna som va valda för att vara bostäder för judar va för att Stockholm är huvudstaden i Sverige, Göteborg va den största hamnen i Sverige och Norrköping för att det va Sveriges största marknad stad. Andra förbud på att judar fick inte gifta sig med kristna, att jobba med judar, att sälja mat till icke judar, att konvertera en icke jude till Judendom (det va en lag som förbjöd det också). Alla dom som respektera intet lagarna va förvisat från Sverige tillsammans med Romer. Bara rika judar va tillåtna in i Sverige, dom som hade ett nettovärde av minst tvåhundratusen riksdaler va insläppta. Dom Har judarna fick intet hjälpa fattiga judar att komma in i Sverige eller att hjälpa dom att köpa boende.
Grundningen
[redigera | redigera wikitext]Mosaiska församlingen i Karlskrona va grundad 1785 av judiska affärsman och fabriksägare Fabian Philip. Han kommer till Karlskrona i 1780 via Stockholm från has hemstad Bützow i Tyskland.[1]
Fabian Philip bodde i Karlskrona, den främsta flottbasen och då Sveriges andra största stad. Han gjorde ett offer till Henrik af Trolle, Amiralen av flottan. Att bygga segeldukar för att sänka priset på segeldukar och tyget använda för att tillverka segeldukar köpta i Göteborg. Trolle tyckte om idén på Fabians proposition och gjorde en presentation för kungen Gustav III. Kungen tyckte om idén och gav tillstånd för Fabian och hans familj att flytta till Karlskrona även att judereglementet tillåt intet det. Henric af Trolle dog i 1784 och dom andra affärsmän i Karlskrona försökte att bli av med Fabian Philip med att skriva till kungen. Men af Trolle:s efterträdare, Amiralen Carl August Ehrensvärd va av samma åsikt som Trolle. Så Fabian Philip och hans familj fick tillstånd att stanna kvar i Karlskrona och fortsätta att tillverka segeldukar för flottan.[2]
Från 1785 take vare Fabian Philips kontrakt med flottan och hans nybyggt segelduksfabrik i Karlskrona eller mer exakt i Lyckeby 10 kilometer norr om Karlskrona.[3] [4]
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/65/Jewish_cemetery_in_Karlskrona%2C_Sweden.jpg/250px-Jewish_cemetery_in_Karlskrona%2C_Sweden.jpg)
Mosaiska församlingen i Karlskrona var den fjärde judiska församlingen i Sverige efter dom tre första godkända bosättningsstäder (Stockholm, Göteborg och Norrköping). Församlingens första namn var den judiska församlingen, men när judarna som bodde i Sverige gjordes till svenska medborgare av den mosaiska tron, betraktades de inte längre som judar av regeringen, alla judiska församlingar i Sverige byttes namn till Mosaiska församlingar. 1951, då det i Sverige tilläts i lag att vara oorganiserat enligt tro, de flesta Mosaik församlingar i Sverige var av egen vilja döpta judiska församlingar, men inte församlingen i Karlskrona, som behöll det gamla namnet på Mosaiska församlingen i Karlskrona. [5] Fabian Philip fick också tillstånd att upprätta en synagoga i sitt hus för han, sin familj och sin judiska personal.[6] Församlingen kom att växa upp runt Fabian Philip och hans bröder med familjer.
Läget idag
[redigera | redigera wikitext]1994 beslutades att Mosaiska församlingen i Karlskrona inte skulle stängas utan placeras i viloläge. Medlemmarna hade blivit gamla och det var svårt att samla en Minjan.
Litteratur
[redigera | redigera wikitext]Svensson, Harry R: son. 2001. Mosaiska församlingen i Karlskrona under senare delen av 1800-talet - en församling i förändring . Masteruppsats, Blekinge Tekniska Högskola. Karlskrona.
Svensson, Harry R: son. 2007. Familjen har aldrig assimilerats, den har alltid varit en del av Karlskrona '- Det karlskronitiska samhället och dess invånare av judisk härkomst 1779-1945 - en annan assimilationshistoria . Bachelor thesus, Theological Institution at University of Lund. Lund.
Valentin, Hugo. 1924. Judarnas historia i Sverige . Stockholm.
Se även
[redigera | redigera wikitext]Referenser
[redigera | redigera wikitext]- ^ Pages 224ff Judarnas historia i Sverige by Hugo Valentin 1924
- ^ ”JUDISKA SPÅR I KARLSKRONA – TRACES OF EXISTENCE”. Konst i Blekinge. http://www.konstiblekinge.se/2018/03/16/23-judiska-spar-i-karlskrona-traces-of-existence/.
- ^ Pages 9ff Familjen har aldrig assimilerats, den har alltid varit en del av Karlskrona' - Det karlskronitiska samhället och dess invånare av judisk härkomst 1779-1945 - en annan assimilationshistoria (Bachelor thesis, Theological Institution at University of Lund)
- ^ ”Traces of Existence – Medborgarspelet”. Judiska museet. https://judiskamuseet.se/utforska/traces-of-existence/traces-of-existence-medborgarspelet/.
- ^ Pages 49ff Mosaiska församlingen i Karlskrona under senare delen av 1800-talet - en församling i förändring
- ^ ”Mosaiska församlingen i Karlskrona (1785 – 1994)”. Riksarkivet. https://sok.riksarkivet.se/?Sokord=Gustav+III&page=7&FacettFilter=arkis_aukt_huvudkategori_facet%24F%C3%B6rening%3A&postid=Arkis+F626984C-34E3-42C6-B67E-007F6E426B19.