Bildutsnitt
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/be/Albi_cathedral_-_vault_detail.jpg/250px-Albi_cathedral_-_vault_detail.jpg)
Bildutsnitt kallas det som ryms i bild, det som är synligt innanför bildens ytterkanter. Det som inte syns i bild ligger i det negativa rummet, det vill säga utanför bildens kant. Begreppen är i princip giltiga eller applicerbara för alla bildmedier, inklusive film, tecknade serier, foto och måleri.
Några exempel på vanligt förekommande bildutsnitt
[redigera | redigera wikitext]Totalbild
[redigera | redigera wikitext]Totalbilden[1] är en bild över hela platsen där handlingen pågår. Det brukar finnas i början av en film för att man ska få reda på var filmen utspelar sig. Begreppet har även namn som vidbild,[2] etableringsbild[3] eller panoramabild.
Helbild
[redigera | redigera wikitext]Helbild är det bildutsnitt i filmskapandet där en person ryms i sin helhet[4] (samt ofta lite ovanför och nedanför, men ibland är fötterna utelämnade). Det här bildutsnittet används för actionsekvenser, för dansscener eller för komiska scener där kroppsspråk och rekvisita är nödvändiga.
Halvbild
[redigera | redigera wikitext]Halvbild det bildutsnitt inom filmindustrin där en person visas från höften eller midjan[5] och uppåt.[2] Det är vanligast i dialogscener där kroppsspråket är viktigt för förståelsen av scenen.
Närbild
[redigera | redigera wikitext]Närbild det bildutsnitt där huvudet[2] (eller mer ovanligt, en annan kroppsdel) upptar hela bilden.[6] Det här bildutsnittet är vanligt för att visa på känslor och minspel. En av de filmer som är berömd för sin användning av närbilder är Mandomsprovet med Dustin Hoffman i huvudrollen. Närbilden visar fortfarande mer än en detaljbild.
Detaljbild
[redigera | redigera wikitext]Detaljbild eller extrem närbild[7] kallas det bildutsnitt där endast en del av något större visas i bild, till exempel ett öga eller ett finger. Detaljbilden är betydligt snävare än en närbild.[2]
Zoomning är en förändring av bildutsnittet. Här kan man till exempel göra övergång från halvbild till helbild.
Referenser
[redigera | redigera wikitext]- ^ ”film - Filmens uttrycksmedel”. www.ne.se. https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/film#filmens-uttrycksmedel. Läst 18 oktober 2020.
- ^ [a b c d] Dahlgren, Peter (20 augusti 2002). ”Kameravinklar och bildutsnitt”. Voodoo Film. https://www.voodoofilm.org/artikel/kameravinkel-bildutsnitt. Läst 18 oktober 2020.
- ^ ”Teori - Bildutsnitt”. sites.google.com. Arkiverad från originalet den 22 oktober 2020. https://web.archive.org/web/20201022173540/https://sites.google.com/site/bildstorlekar/1-material/teori-1. Läst 18 oktober 2020.
- ^ ”helbild - Uppslagsverk - NE.se”. www.ne.se. https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/helbild. Läst 18 oktober 2020.
- ^ ”halvbild - Uppslagsverk - NE.se”. www.ne.se. https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/halvbild. Läst 18 oktober 2020.
- ^ ”närbild - Uppslagsverk - NE.se”. www.ne.se. https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/n%C3%A4rbild. Läst 18 oktober 2020.
- ^ ”närbild - Uppslagsverk - NE.se”. www.ne.se. https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/enkel/n%C3%A4rbild. Läst 18 oktober 2020.