Lycksele
- För andra betydelser, se Lycksele (olika betydelser).
Lycksele | |
Tätort Centralort | |
Lycksele i slutet av 1970-talet
| |
Land | ![]() |
---|---|
Landskap | Lappland |
Län | Västerbottens län |
Kommun | Lycksele kommun |
Distrikt | Lycksele distrikt |
Koordinater | 64°35′47″N 18°40′31″Ö / 64.59639°N 18.67528°Ö |
Area | |
- tätort | 839 hektar (2020)[4] |
- kommun | 5 888,84 km² (2019)[1] |
Folkmängd | |
- tätort | 8 660 (2020)[3][4] |
- kommun | 12 196 (2024)[2] |
Befolkningstäthet | |
- tätort | 10,3 inv./hektar |
- kommun | 2 inv./km² |
Tidszon | CET (UTC+1) |
- sommartid | CEST (UTC+2) |
Postort | Lycksele |
Riktnummer | 0950 |
Tätortskod | T8232[5] |
Beb.områdeskod | 2481TC103 (1960–)[6] |
Geonames | 2693347 |
Ortens läge i Västerbottens län
| |
Wikimedia Commons: Lycksele | |
SCB:s bebyggelseområdesavgränsning Redigera Wikidata |
Lycksele (sydsamiska Liksjoe, Liksjovvene eller Liksjoene; umesamiska Lïkssjuo)[7] är en tätort i Lappland och centralort i Lycksele kommun i Västerbottens län. Lycksele är beläget längs järnvägen mellan Hällnäs och Storuman samt Europaväg 12 och turistvägen Blå vägen, och var den första orten i landskapet som fick stadsprivilegier.
Historia
[redigera | redigera wikitext]Fram till 1600-talet fanns inga samhällen i södra Lappland. Trakten användes som renbetesland av skogssamer men hade ingen fast befolkning. I takt med att den svenska statsmakten ville stärka sin ställning uppstod behovet av fasta mötesplatser. På dessa uppfördes kyrkor och marknadsplatser, där samer och handelsmän och nybyggare kunde mötas. Dessutom drevs även skatt in här.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/Lycksele-1.jpg/250px-Lycksele-1.jpg)
Detta skedde på en halvö i Umeälven, uppströms från nuvarande stadskärna, Öhn (nuvarande Gammplatsen, som sedan tidigare fungerat som ett större vinterviste för samerna inom området). Öhn utsågs 1607 till kyrk- och marknadsplats i södra Lappland av Karl IX och Lycksele firade därför sitt 400-årsjubileum år 2007.
Allt efter att bebyggelsen växte runt kyrkan blev det klart att den relativt lilla halvön inte längre lämpade sig för vidare expansion. År 1785 beslöt sockenstämman att anlägga en ny kyrka och flyttade marknadsplatsen till den så kallade Heden en bit nedströms. År 1926 blev Lycksele köping (Lycksele köping), två år efter att delen Hällnäs - Lycksele av järnvägslinjen mellan Hällnäs och Storuman färdigställts. Den återstående bandelen till Storuman blev färdig 1930. Lycksele fick stadsrättigheter år 1946, Lycksele stad, som den första i Lappland. Orten kallas "Lappstockholm" och marknadsför sig som "staden i Lappland" med hänvisning till det faktum att orten dels var Lapplands första stad, dels att orten tidigt blev en viktig mötesplats.
Efter järnvägens ankomst utvecklades Lycksele till en typisk småstad med mindre industrier och viktiga offentliga institutioner som lasarett, gymnasium och tingsrätt.
Efter en befolkningstopp på 1970-talet har ortens invånarantal sjunkit men på senare tid bromsats upp tack vare en expanderande gruvindustri. Orten är dock fortfarande drabbad av avfolkning, om än kanske i något mindre utsträckning än jämförbara orter i Norrlands inland. År 2000 bodde det 8 692 personer i Lycksele. Fem år senare hade siffran minskat till 8 597 personer.
Administrativa tillhörigheter
[redigera | redigera wikitext]Lycksele var och är kyrkby i Lycksele socken och ingick efter kommunreformen 1862 Lycksele landskommun. 6 juni 1884 inrättades i landskommunen Lycksele municipalsamhälle samt Lycksele marknadsplats municipalsamhälle, vilket upplöstes 29 februari 1924. Lycksele municipalsamhälle med närområde bröts 1929 ut ur landskommunen och bildade Lycksele köping. Köpingskommunen ombildades i sin tur 1946 till Lycksele stad som 1971 uppgick i Lycksele kommun i vilken orten sedan dess är centralort.[8]
I kyrkligt hänseende har Lycksele sedan 1606 hört till Lycksele församling. [9]
Orten ingick till 1971 i Lycksele tingslag och därefter i Lycksele domsaga.
Befolkningsutveckling
[redigera | redigera wikitext]Befolkningsutvecklingen i Lycksele 1900–2020[10][11] | ||||
---|---|---|---|---|
År | Folkmängd | Areal (ha) | ||
1900 | 901 | † | ||
1960 | 6 446 | |||
1965 | 6 776 | |||
1970 | 7 879 | |||
1975 | 8 586 | |||
1980 | 8 856 | |||
1990 | 9 310 | 804 | ||
1995 | 9 240 | 833 | ||
2000 | 8 692 | 857 | ||
2005 | 8 597 | 858 | ||
2010 | 8 513 | 853 | ||
2015 | 8 545 | 727 | ||
2020 | 8 660 | 839 | ||
† Befolkning runt ett municipalsamhälle 1900. |
Klimat
[redigera | redigera wikitext]Lycksele har subarktiskt klimat med långa kalla vintrar, och korta somrar. Den högsta temperatur som uppmätts på orten är 33,5 grader Celsius (juli 2014) och den lägsta är -43,0 grader (januari 1956).[källa behövs]
Lyckseles årliga nederbörd, samt de lägsta och de högsta medeltemperaturerna för ett helt år.[12]
|
Stadsdelar
[redigera | redigera wikitext]I Lycksele finns stadsdelarna Hamn, Lugnet, Palmsunda, Södermalm, Jonsta, Forsdala, Villaryd, Forsbacka, Nydala, Norrmalm, Norräng och Furuvik.
Kommunikationer
[redigera | redigera wikitext]Lycksele flygplats ligger 6 km från staden.
Bussar går längs Blå Vägen till bland annat Umeå och Mo i Rana i Norge, samt till alla kringliggande kommuner.
Förr gick flera dagliga rälsbussturer på Tvärbanan från Storuman via Lycksele till Vännäs, som är en järnvägsknut för vidare transport till Umeå och övriga Sverige. Persontrafik på järnvägen från Lycksele återupptogs i augusti 2011 då Norrtåg öppnade sin linje Lycksele-Umeå men ligger sedan 2022 åter nere.[13]
Näringsliv och offentlig verksamhet
[redigera | redigera wikitext]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/Lycksele_lasarett-2012-06-24.jpg/250px-Lycksele_lasarett-2012-06-24.jpg)
Lycksele sjukhus (tidigare benämnt Lycksele lasarett) tog emot sina första patienter i december 1961, och invigdes officiellt i januari 1962. Sjukhuset hade redan från start laboratorium, kirurgi, BB och röntgenavdelning, och senare under 1960-talet tillkom narkosläkare, en liten intensivvårdsavdelning och en långvårdsklinik.[14]
Sjukhuset, som har närmare 600 anställda och ett 80-tal vårdplatser, bedriver alltjämt akutsjukvård och förlossningsverksamhet. Det har ansvar för fetmakirurgi i hela länet och utför även höftoperationer. Länets ambulanshelikopter, som utför fler än 500 uppdrag per år, är stationerad vid sjukhuset.[15]
Befolkningen inom upptagningsområdet – större delen av Västerbottens läns inland – med en yta lika stor som landet Schweiz, har sedan 1960-talets början minskat från drygt 60 000 personer till cirka 40 000. Sjukhuset har hotats av nedläggning, men 2017 beslutades om en större renovering, beräknad att vara klar 2030.[16]
I kommunen arbetar cirka 30 % inom vård och omsorg, vilket är mer än riksgenomsnittet.
Andra stora näringar som ger arbetstillfällen är handel, kommunikation, tillverkning och utvinning.
Föreningar och organisationer
[redigera | redigera wikitext]Lycksele har ett rikt föreningsliv med ca 245 föreningar.
Utbildning
[redigera | redigera wikitext]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7a/Lycksele_kyrka-1.jpg/250px-Lycksele_kyrka-1.jpg)
I Lycksele kommun finns det tio grundskolor, inklusive anpassad grundskola och språkklass. På Tannbergsskolan, Lyckseles gymnasium, finns ett flertal nationella program, skid-, hockey- och fotbollsgymnasium, anpassad gymnasieskola samt vuxenutbildning. Lycksele har även en filial till Umeå universitet.
Trossamfund
[redigera | redigera wikitext]- Lycksele församling - Svenska Kyrkan
- Pingstkyrkan i Lycksele[17] - Pingströrelsen.
- Missionskyrkan[18] - Svenska Missionskyrkan.
- Centrumkyrkan[19] - Trosrörelsen
Sport
[redigera | redigera wikitext]Trots att Lycksele är en liten stad med bara drygt 8 000 invånare har flera SM-guld tagits av dess invånare. Bara byarna Tannsele (57 invånare), Hedlunda (221 invånare) och Helsingfors i Lyckseles utkant, har haft 12 individuella Sverigemästare och dessutom tagit flera SM-guld i lagtävlan samt VM-guld. I synnerhet har dessa guld tagits i längdskidåkning.[20] I staden finns ett skidgymnasium och 41 idrottsföreningar. I Lycksele finns även en alliansförening för samverkan mellan kommunens idrottsföreningar: LiDS - Lycksele idrott i samverkan.
Sevärdheter
[redigera | redigera wikitext]- Lycksele Djurpark
- Hotell Lappland
- Gammplatsen
- Lapplands kulturbotaniska trädgård
- Skogsmuseet
- Ansia badpark
- Trollringen (gokart)
- Lycksele Motorstadion (folkrace, rallycross, motocross och enduro)
- Algotstorp (Snöskotercross och snöskoterdragrace)
- Bockslidens skidanläggning
- Korpberget
Kända personer
[redigera | redigera wikitext]Några kända svenska personer som har anknytning till Lycksele är:
- Bengt bengan ivan artist
- Roger Pontare, artist
- Elisabeth Svantesson, finansminister
- Stefan Attefall, f.d. civil- och bostadsminister
- Rune Ångström, riksdagsledamot.
- Lotta Engberg, artist.
- Kent Larsen, fjällpräst och dokusåpadeltagare.
- Johan Norberg, musiker.
- Rabih Jaber, sångare.
- Anita Ericsson, porrskådespelerska.
- David Rundblad, ishockeyspelare.
- Jannike Stenlund, musiker.
- Per Hanefjord, filmregissör och manusförfattare.
- Anders Sellström, riksdagsledamot
- Melker Karlsson, ishockeyspelare.
- Lena Conradson, sångerska.
- Jonas Frick, filmregissör och manusförfattare
- Johanne Hildebrandt, journalist och författare
- Therese Mattsson, generaltulldirektör och före detta rikskriminalpolischef
- Linn Svahn, längdskidåkare
- Lennart Sjögren (politiker) (född 1954), svensk politiker (kristdemokrat)
- Marianne Lindstén, provinsialläkare
Se även
[redigera | redigera wikitext]- Lycksele socken
- Lycksele distrikt
- Lista över fornlämningar i Lycksele (för omfattning av detta område, se sockenkoden för Lycksele stad)
- Blå vägen
- Lycksele SK
- Lyckseledialekt
- Gäddträsk
Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ Land- och vattenareal per den 1 januari efter region och arealtyp. År 2012–2019, SCB, 21 februari 2019, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ Folkmängd och befolkningsförändringar - Kvartal 2, 2024, SCB, 20 augusti 2024, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ Statistiska tätorter 2018 – befolkning, landareal, befolkningstäthet, SCB, 23 mars 2021, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ [a b c] Statistiska tätorter 2020, befolkning, landareal, befolkningstäthet per tätort, SCB, 24 november 2021, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ Befolkning i tätorter 1960-2010, SCB, läs online, läst: 17 februari 2014.[källa från Wikidata]
- ^ Kodnyckel för SCB:s statistiska tätorter och småorter - Koppling mellan gammalt och nytt kodsystem, SCB, 11 november 2021, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ ”Sametinget.se Sydsamiska ortnamn”. http://www.sametinget.se/7548. Läst 13 september 2014.
- ^ Andersson, Per (1993). Sveriges kommunindelning 1863–1993. Mjölby: Draking. Libris 7766806. ISBN 91-87784-05-X
- ^ ”Förteckning (Sveriges församlingar genom tiderna)”. Skatteverket. 1989. http://www.skatteverket.se/privat/folkbokforing/omfolkbokforing/folkbokforingigaridag/sverigesforsamlingargenomtiderna/forteckning.4.18e1b10334ebe8bc80003999.html. Läst 17 december 2013.
- ^ Folkräkningen 31 december 1900. Statistisk tidskrift 1903. häft: 129-130. Kungliga statistiska centralbyrån. Avser både marknadsplatsen och kyrkoplatsen.
- ^ ”Landareal per tätort, folkmängd och invånare per kvadratkilometer. Vart femte år 1960 - 2016”. Statistiska centralbyrån. Arkiverad från originalet den 13 juni 2017. https://web.archive.org/web/20170613011648/http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__MI__MI0810__MI0810A/LandarealTatort/?rxid=ff9309f9-7ecb-480f-a73c-08d86b3e56f8. Läst 18 maj 2017.
- ^ Lycksele Arkiverad 15 september 2010 hämtat från the Wayback Machine. på MSN Weather
- ^ Norrtåg: Lycksele, läst 7 maj 2024
- ^ ”Västerbottens läns läkareförening 1902–2002” (pdf). 2002. Arkiverad från originalet den 10 september 2010. https://web.archive.org/web/20100910073608/https://www.slf.se/upload/7220/Jubileumsskrift%20VLF%202002.pdf. Läst 7 november 2017.
- ^ ”Lycksele lasarett”. Västerbottens läns landsting. 18 oktober 2016. Arkiverad från originalet den 7 november 2017. https://web.archive.org/web/20171107170019/https://www.vll.se/startsida/halsa-och-vard/vara-sjukhus/lycksele-lasarett. Läst 7 november 2017.
- ^ ”Nedläggningshotat lasarett ska byggas om för en miljard”. SvT Västerbotten. 19 september 2017. https://www.svt.se/nyheter/lokalt/vasterbotten/lycksele-lasarett-byggs-om-for-en-miljard. Läst 7 november 2017.
- ^ Pingstkyrkan Lycksele
- ^ Missionskyrkan Lycksele Arkiverad 11 november 2012 hämtat från the Wayback Machine.
- ^ [1]
- ^ ”Arkiverade kopian”. Arkiverad från originalet den 18 augusti 2010. https://web.archive.org/web/20100818023849/http://www.alltomlycksele.se/LIF/index.asp?lev1=498&lev2=1237&Id=1237. Läst 26 februari 2010.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikimedia Commons har media som rör Lycksele.