Nicolaas Hartsoeker
Nicolaas Hartsoeker | |
![]() | |
Född | 26 mars 1656[1][2][3] Gouda[4], Nederländerna |
---|---|
Död | 10 december 1725[1][2][3] (69 år) Utrecht[5][6] eller Utrecht[4] |
Medborgare i | Republiken Förenade Nederländerna |
Sysselsättning | uppfinnare, instrumentmakare, universitetslärare, biolog, matematiker, fysiker, embryolog |
Arbetsgivare | Ruprecht-Karls-Universität Heidelberg |
Maka | Elizabeth Vettekeuken[6] |
Redigera Wikidata |
Nicolaas Hartsoeker, född 26 mars 1656 i Gouda, Nederländerna, död 10 december 1725 i Utrecht, var en nederländsk matematiker och fysiker. Han sysselsatte sig tidigt med konstruktionen av mikroskop,[7] vilka framgångsrikt tävlade med de av den berömde Antonie van Leeuwenhoek tillverkade. Åren 1684-96 var han bosatt i Paris, kallades 1704 till professor i matematik och filosofi i Heidelberg och innehade denna befattning till 1716, då han flyttade till Utrecht.
Biografi
[redigera | redigera wikitext]![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/56/Hartsoeker%2C_Nicolaas_%E2%80%93_Principes_de_physique%2C_1696_%E2%80%93_BEIC_1476275.jpg/250px-Hartsoeker%2C_Nicolaas_%E2%80%93_Principes_de_physique%2C_1696_%E2%80%93_BEIC_1476275.jpg)
Hartsoeker var son till Anna van der Meij och Christiaan Hartsoeker (1626–1683), en remonstrantpredikant i Moordrecht nära Gouda. Hans far tog familjen till Alkmaar 1661 och slutligen till Rotterdam 1669. Nicolaas började försörja sig som linstillverkare i Rotterdam, och instruerades i optik av Antonie van Leeuwenhoek. År 1674 var han och en medstudent, assisterade av Van Leeuwenhoek, de första att observera sperma, en situation som senare skulle leda till en prioriterad tvist mellan Hartsoeker och Leeuwenhoek över upptäckten av spermatozoider.
År 1677 träffade Hartsoeker Christiaan Huygens och invigde honom i tillverkningen av linser. I juni 1678 följde han, i rollen som assistent, Huygens på en resa till Paris, där de gjorde ett starkt intryck med sina mikroskop. Huygens missade emellertid att nämna Hartsoeker ens en enda gång i en följande publikation i Frankrike, vilket ledde till en nedgång i relationen mellan de två.[8]
Hartsoeker återvände till Rotterdam, där hans föräldrar fortfarande bodde och där han gifte sig med Elisabeth Vettekeucken i oktober 1680. Hans verksamhet som instrumentmakare och vinhandlare misslyckades och efter sin fars död i augusti 1683 flyttade han sin familj 1684 till Paris, där han framställde instrument för Paris observatorium och akademin. Han kom också upp med knepet med att använda mycket stora luftteleskop, vilket ursprungligen populariserats av Huygens.[9] Han stannade i Paris till 1698.[8]
Det sägs ofta att Hartsoeker 1694, då han observerade mänskliga spermier genom ett mikroskop, trodde att han såg små män inuti spermierna, som han kallade homunculi eller animalcules. Men han förutsatte deras existens endast som en del av sin preformationsteori om befruktning och hävdade aldrig att han hade sett dem.[10] "Essay on dioptrics" (1694), där denna hypotes visas, var en högt uppskattad bok, som faktiskt tacklade flera missuppfattningar för den tiden. Till exempel förnekar Hartsoeker den samtida tanken (t.ex. av Robert Hooke) att med refraktorteleskop skulle man snart kunna se konstgjorda varelser på månen, om det verkligen fanns några.[8]
I slutet av seklet hade Hartsoeker blivit ganska känd. År 1699 valdes han till ledamot av franska vetenskapsakademin och 1704 av den preussiska vetenskapsakademin, i båda fallen som en av de första utländska medlemmarna. Tsar Peter träffade honom i Amsterdam och erbjöd honom professuren i matematik i St Petersburg. Hartsoeker accepterade inte, men tsaren finansierade ett observatorium åt honom i Amsterdam. Senare, 1704, accepterade Hartsoeker erbjudandet från Johann Wilhelm, kurfursten Palatine att bli "första matematiker och hedersprofessor i filosofi" vid Universitetet i Heidelberg. De sista åren av sitt liv tillbringade han i Utrecht.[8]
Bibliografi (urval)
[redigera | redigera wikitext]- (på franska) Essay de dioptrique. Paris: Jean Anisson. 1694. https://diglib.hab.de/drucke/nc-4f-32/start.htm
- (på franska) Principes de physique. Paris: Jean Anisson. 1696. https://gutenberg.beic.it/webclient/DeliveryManager?pid=1476275
- Conjectures physiques, Amsterdam, 1706.
- Suite des conjectures physiques, Amsterdam, 1708.
- Eclaircissements sur les conjectures physiques, Amsterdam, 1710.
- (på italienska) Raccolta di opuscoli sopra le opinioni filosofiche di Newton. Venezia: Giovanni Battista Recurti. 1746. https://gutenberg.beic.it/webclient/DeliveryManager?pid=12079066
Referenser
[redigera | redigera wikitext]- Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, Nicolaas Hartsoeker, 30 december 2021.
- Hartsoeker, Nicolaus i Nordisk familjebok (andra upplagan, 1909)
Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b] Bibliothèque nationale de France, BnF Catalogue général : öppen dataplattform, läs online, läst: 10 oktober 2015, licens: öppen licens.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Nicolaas Hartsoeker, Biografisch Portaal (på nederländska), läs online.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] SNAC, Nicolaas Hartsoeker, läs online, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Tjeckiska nationalbibliotekets databas, läst: 3 mars 2024.[källa från Wikidata]
- ^ Källangivelsen på Wikidata använder egenskaper (properties) som inte känns igen av Modul:Cite
- ^ [a b] Källangivelsen på Wikidata använder egenskaper (properties) som inte känns igen av Modul:Cite
- ^ Davidson, Michael W.. ”Hartsoeker Screw-Barrel Microscope”. Microscopy Primer: Museum of Mircoscopy. Florida State University. http://www.microscopy.fsu.edu/primer/museum/hartsoeker1694.html.
- ^ [a b c d] Dijksterhuis, Fokko Jan (2007). ”Constructive thinking: a case for dioptrics”. i Roberts, Lissa; Schaffer, Simon; Dear, Peter. The Mindful Hand: inquiry and invention from the late Renaissance to early industrialisation. Koninklijke Nederlandse Akademie van Wetenschappen. sid. 59––82. ISBN 978-90-6984-483-1
- ^ Hartsoeker, Nicolaas (1710). ”Nova methodus utendi vel” (in latin). Miscellanea Berolinensia Ad Incrementum Scientiarum, Ex Scriptis Societati Regiae Scientiarum Exhibitis Edita i: sid. 261–262. http://bibliothek.bbaw.de/bbaw/bibliothek-digital/digitalequellen/schriften/anzeige/index_html?band=01-misc/1&seite:int=285. Arkiverad 18 juli 2011 hämtat från the Wayback Machine. ”Arkiverade kopian”. Arkiverad från originalet den 18 juli 2011. https://web.archive.org/web/20110718035735/http://bibliothek.bbaw.de/bbaw/bibliothek-digital/digitalequellen/schriften/anzeige/index_html?band=01-misc%2F1&seite%3Aint=285. Läst 10 mars 2022.
- ^ Hill, K.A. (1985). ”Hartsoeker's Homonculus: a corrective note”. Journal of the History of the Behavioral Sciences 21 (2): sid. 178–179. doi: . PMID 3889137.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikimedia Commons har media som rör Nicolaas Hartsoeker.
Digitized works by Nicolaas Hartsoeker from the Linda Hall Library
- (1694) Essay de dioptrique
- (1696) Principes de physique
- (1706) Conjectures physiques
|