Клара Югансон
Клара Югансон | |
---|---|
![]() | |
Прізвисько | Busen[1], Parveln[1] і Koffe[1] |
Псевдо | Huck Leber[1] |
Народилася | 6 жовтня 1875[2][3][4] Гальмстад, Швеція[2][5][4] |
Померла | 8 жовтня 1948[2][3] (73 роки) Санкт-Маттеусd, Швеція[2] |
Поховання | цвинтар Сульниd |
Країна | ![]() |
Діяльність | журналістка, літературний критик, казеристка, перекладачка |
Alma mater | Університет Уппсала[2][1] |
Знання мов | шведська |
Magnum opus | Сіґрід Фрідман та інші митціd |
Нагороди | |
Клара Елізабет Югансон (швед. Klara Elisabeth Johanson, 6 жовтня 1875 — 8 жовтня 1948) — шведська літературознавка та есеїстка. Була незвично добре освічена як на жінку у своєму місті. Спочатку писала для журналів та газет, а згодом разом з партнеркою упродовж п'яти років упорядковувала листування Фредріки Бремер. Відома тим, що паралельно з публікацією власних книг відкривала для шведів американських письменників.
Клара Югансон народилася в 1875 році в Гальмстаді у сім'ї кушніра і капелюшника Александра Югансона та Анни Крістіни Югансон. Вона була першою жінкою з Гальмстаду, яка склала випускні іспити середньої школи, що сталося у 1894 році.[6][7] Вона продовжила навчання, і здобула ступінь магістра гуманітарних наук в Уппсальському університеті в 1897 році. Потім переїхала до Стокгольма і стала підредактором журналу Dagny[sv] від організації за жіночі права «Асоціація Фредріки Бремер»[en]. У 1901 році вона покинула його, щоб писати для Stockholms Dagblad: літературну критику під власним іменем та жартівливі історії під ім'ям Гака Лебера. Вона писала для газети до 1912 року; у цей період, як зазначає довідник «Історія північної жіночої літератури»[en], Югансон «називали найбільш красномовним критиком Швеції з найвищою естетичною чутливістю».
У 1907 році Югансон редагувала Den undre världen, щоденник, написаний повією, який виявився суперечливим.[6][7] З 1915 по 1920 роки разом зі своєю романтичною партнеркою Еллен Клеман[8] вони видали листи Фредріки Бремер у чотирьох томах під назвою Fredrika Bremers brev. У 1924 році Югансон і Клеман познайомилися з іншою парою, скульпторкою Сіґрід Фрідман[en] та її партнеркою Рагнхілд Баркман. Чотири жінки подружилися, і часто проводили разом літо.[9] Пізніше Югансон написала книгу про свою подругу Фрідман. Їх також приписують відкриття американської літератури шведським читачам; замітки зі щоденника Югансон, опубліковані в 1916 р., містять першу відому згадку про Емілі Дікінсон у шведському друці, хоча це також приписують Марґіт Абеніус[sv], яка писала про Дікінсон у 1934 році. Клара Югансон перекладала твори ряду інших авторів, в тому числі Fragments d'un journal intime Анрі-Фредеріка Ам'єля і Geschlecht und Kultur Рози Майредер.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d7/Klara_Johansson_Oskuld_och_arsenik.jpg/220px-Klara_Johansson_Oskuld_och_arsenik.jpg)
Югансон видала кілька збірок нарисів, що стосуються переважно літератури: En recensents baktankar (1928), Det speglade livet (1926), Det rika stärbhuset (1946) та Sigrid Fridman — och andra konstnärer (1948). Після її смерті в 1948 році літературознавець Нільс Афзеліус[sv] видав три збірки її творів: K. J. själv (1952, спогади про дитинство), Brev (1953, листи) та Kritik (1957, критика).[6]
- ↑ а б в г д Klara Elisabet Johanson
- ↑ а б в г д е Klara E Johanson — 1917.
- ↑ а б в Klara Elisabet Johanson 1875-10-06 — 1948-10-08 Litteraturkritiker, författare, journalist
- ↑ а б Halmstads kyrkoarkiv (Halland), Födelse- och dopböcker, SE/LLA/13138/C I/10 (1873-1888), bildid: 00129490_00078, sida 74
- ↑ Swedish Census 1900 — Riksarkivet.
- ↑ а б в Svensson, Ingrid (2012). Johanson, Klara. The History of Nordic Women's Literature. Архів оригіналу за 21 Квітня 2016. Пр��цитовано 6 квітня 2016.
- ↑ а б Svensson, Ingrid (2002). Johanson, Klara [KJ]. У Aldrich (ред.). Who's Who in Gay and Lesbian History: From Antiquity to World War II. Psychology Press. с. 274—275. ISBN 978-0-415-15983-8. Архів оригіналу за 26 Січня 2020. Процитовано 26 Липня 2020.
- ↑ Nyberg, Lennart (2011). 'I Dwell in Possibility': The Reception of Emily Dickinson in Sweden. У Mitchell (ред.). The International Reception of Emily Dickinson. Bloomsbury Publishing. с. 114—117. ISBN 978-1-4411-3898-9.
- ↑ Burman, Carina (2015). K.J.: En biografi över Klara Johanson (Swedish) . Stockholm, Sweden: Albert Bonniers Förlag. с. 285, 342—343. ISBN 978-91-0-014970-3.
|
- Народились 6 жовтня
- Народились 1875
- Уродженці Гальмстада
- Померли 8 жовтня
- Померли 1948
- Померли у Швеції
- Поховані на цвинтарі Солна
- Випускники Уппсальського університету
- Письменниці Швеції XX століття
- Есеїсти XX століття
- Шведські письменниці
- Шведські перекладачі
- Шведські журналісти
- Шведські літературні критики
- Шведські есеїсти
- Персоналії:Гальмстад