Трсат
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Trsat_Vew_from_mountains_behind_Rijeka_city_2008_year.jpg/240px-Trsat_Vew_from_mountains_behind_Rijeka_city_2008_year.jpg)
Трсат (хорв. Trsat, італ. Tersatto, лат. Tarsatica) — частина хорватського міста Рієка, туристична пам'ятка й місце паломництва католиків. Колись це було окреме поселення, а сьогодні район міста Рієка.
У доримський період було засновано кельтське поселення Тарсатіка (сучасний Трсат, частина Рієки) і поселення моряків Лібурнії.
Близько середини II ст. до н. е. Лібурнія була підкорена римлянами.
В VII столітті сюди прийшли слов'яни і змішалися з місцевим романським населенням.
У 799 році, в часи розпаду Римської Імперії, згадується облога Трсата франками, імперія яких поширилася до цих місць. У 799 році Ерік (герцог Фріульський) здійснив новий похід на Драву. Точно невідомо, хто були його супротивники - авари, слов'яни або візантійці. Передбачається, що це могли бути з'єднані сили цих народів, які уклали між собою антифранкський союз. Військо Еріка обложило фортецю Трсат (Тарсатіка), що належала князю Приморської Хорватії Вишеславу.[1] Однак, під час ведення облогових робіт загін, в якому знаходився правитель Фріуля, потрапив у влаштовану слов'янами засідку і був повністю знищений. Серед загиблих франків був і герцог Ерік.[2]
До кінця життя Вишеслава (помер в 802 році) хорвати підписали мирний договір з франками, визнавши себе васалами Франкської держави.
Ще в 1288 році в Вінодольському законнику це поселення згадується під іменем Тарсатіка.
У 1466 році цей регіон увійшов до складу держави австрійських Габсбургів, де він називався Ф'юме (італійцями і угорцями) або Флаум (австрійцями) - одне з перших назв міста Рієка, передмістям якого стає Трсат.
![](http://178.128.105.246/cars-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/74/Rijeka043_kopie.jpg/240px-Rijeka043_kopie.jpg)
У складі Габсбурзької імперії, згодом Австро-Угорщини, місто Ф'юме і його передмістя-фортеця Трсат перебували аж до першої світової війни, за винятком періоду 1805-1813 років, коли місто було зайнято наполеонівськими військами. У XV-XVIII століттях Ф'юме, будучи єдиним портом на Адріатиці, мав найважливіше значення в Австрійській імперії в той час як Істрія і решта Далмації належали Венеційської республіці. Всі спроби венеційців захопити Ф'юме закінчилися нічим.
- Фортеця (замок) Трсат
- Базиліка Діви Марії або Богоматері Трсатской (XV століття) - один з семи соборів країни, що носять почесний статус «малої базиліки».
- Церква Святого Юра
- Пам'ятник папі римському Іоанну Павлу II
- Кладовище.
- Обетні сходи Петара Кружича.
- Арка біля підніжжя сходів Петара Кружіча.
- ↑ Stephen Gaži. A history of Croatia. — Philosophical Library, 1973. — P. 20.
- ↑ Хэгерманн Д. Карл Великий. — P. 393—394.
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Трсат
- Službene stranice Grada Rijeke (24. veljače 2010.)
![]() |
Це незавершена стаття з географії Хорватії. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |