kuus
愛沙尼亞語
[编辑]< 5 | 6 | 7 > |
---|---|---|
序數詞:kuues | ||
詞源1
[编辑]繼承自原始芬蘭語 *kuuci,繼承自原始芬蘭-烏戈爾語 *kutte,和芬蘭語 kuusi、匈牙利語 hat 同源。
發音
[编辑]數詞
[编辑]變格
[编辑]kuus (ÕS type 14/uus, d/t-ø-s gradation)的變格
單數 | 複數 | |
---|---|---|
主格 | kuus | kuued |
賓格 | kuue | kuued |
屬格 | kuue | kuute |
部分格 | kuut | kuusi |
入格 | kuude kuuesse |
kuutesse kuusisse |
內格 | kuues | kuutes kuusis |
出格 | kuuest | kuutest kuusist |
向格 | kuuele | kuutele kuusile |
所格 | kuuel | kuutel kuusil |
奪格 | kuuelt | kuutelt kuusilt |
變格 | kuueks | kuuteks kuusiks |
到格 | kuueni | kuuteni |
樣格 | kuuena | kuutena |
缺格 | kuueta | kuuteta |
共格 | kuuega | kuutega |
詞源2
[编辑]名詞
[编辑]kuus
芬蘭語
[编辑]數詞
[编辑]kuus
參見
[编辑]異序詞
[编辑]英格里亞語
[编辑]< 5 | 6 | 7 > |
---|---|---|
序數詞:kuuvves | ||
詞源1
[编辑]繼承自原始芬蘭語 *kuuci。和芬蘭語 kuusi、愛沙尼亞語 kuus 同源。
發音
[编辑]數詞
[编辑]kuus
變格
[编辑]詞源2
[编辑]請參閲主詞條的词源章節。
發音
[编辑]名詞
[编辑]kuus
參考資料
[编辑]- V. I. Junus (1936) Iƶoran Keelen Grammatikka[1], Leningrad: Riikin Ucebno-pedagogiceskoi Izdateljstva, 页92
- Ruben E. Nirvi (1971) Inkeroismurteiden Sanakirja, Helsinki: Suomalais-Ugrilainen Seura, 页227
- Olga I. Konkova; Nikita A. Dyachinkov (2014) Inkeroin Keel: Пособие по Ижорскому Языку[2], ISBN 978-5-88431-274-6, 页18