Datle
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/17/Dates_on_date_palm.jpg/220px-Dates_on_date_palm.jpg)
Datle je sladké ovoce, které roste v bohatých hroznech na datlovníku pravém (Phoenix dactylifera). Pěstuje se v mnoha kultivarech, které dávají žlutohnědé, červené až tmavě hnědé oválné peckovice dlouhé 3 až 7 cm a široké 2 až 3 cm, které jsou charakteristické nízkým obsahem vody a naopak až 70 % obsahu sacharidů. Datle jsou bohatým a významným zdrojem draslíku, chlóru, železa a vitamínů B.[1][2] Jedná se o bohatý a rychlý[2] energetický zdroj pro lidský organismus.
V subtropických a pouštních oblastech jako je například Severní Afrika a Blízký východ se jedná o jednu ze základních složek zdejší potravy. Mezi největší producenty datlí na světě patří Tunisko, Irák, Egypt, Španělsko a Maroko,[3] pěstují se současně i v Indii, Pákistánu, na Kanárských ostrovech a v Kalifornii, kam byly člověkem po osídlení Ameriky rozšířeny.[2]
Datle se konzumují převážně vysušené, což zlepšuje jejich trvanlivost, což hojně využívali beduíni a karavany, křižující nehostinné pouště. V některých kulturách se současně věří, že datle mají afrodiziakální účinky.[3] Zejména v arabských zemích jsou datle součástí každodenní kuchyně, podávají se zpravidla slisované do bochníku tzv. adšu anebo se pečou na másle.[3]
Původ
[editovat | editovat zdroj]Podobně jako fíky pocházejí datle z oblasti Přední Asie, přesněji z oblasti Mezopotámie, dnešního Iráku.[3] Odtud se datlová palma s pomocí člověka úspěšně rozšířila do rozsáhlých suchých a teplých oblastí, kde je hojně pěstována. Odhaduje se, že datle jsou člověkem pěstovány déle než 5 tisíc let a píše se o nich jak v Bibli, tak i v Koránu.[3]
Produkce
[editovat | editovat zdroj]Deset největších světových producentů datlí za rok 2005 (1000 tun) | |
---|---|
![]() |
7 170,00 |
![]() |
4 970,49 |
![]() |
1 170,00 |
![]() |
880,00 |
![]() |
760,00 |
![]() |
516,29 |
![]() |
496,58 |
![]() |
328,20 |
![]() |
150,00 |
![]() |
130,00 |
Svět celkem | 16 696,56 |
Zdroj dat: Organizace pro výživu a zemědělství (FAO)[4] |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1a/DateYield.png/300px-DateYield.png)
V roce 2005 produkovalo deset největších producentů datlí téměř 17 milionů tun tohoto ovoce. Největším producentem byl Irák, avšak v některých arabských zemích je až 90 % produkce spotřebováno v zemi původu, kde jsou datle rovněž užívány jako krmení pro zvířata. Mezi exportéry datlí na evropské trhy pak patří především severoafrické země jako je Tunisko a Alžírsko.
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b5/Valencia_market_-_dates.jpg/220px-Valencia_market_-_dates.jpg)
Přestože existuje téměř tři sta různých kultivarů (odrůd) datlí, na evropských trzích je nejčastější druh Deglet Noor, pěstovaný zejména v Tunisku a Alžírsku, případně medžúl z Izraele.
Velkou a dlouhodobou historii v produkci datlí mělo rovněž Maroko, které vyváželo různé druhy datlí, včetně měkkých a masitých, včetně druhu medžúl. V 19. století však Maroko postihla epidemie, která zničila většinu tamních palmových hájů. Některé stromy byly zachráněny a vysazeny v jižní Kalifornii, což je důvod proč jsou do Evropy dováženy i americké datle.
Vliv na zdraví
[editovat | editovat zdroj]Podle výzkumu izraelského profesora Michaela Avirama z Rambamovy nemocnice při Izraelském technologickém institutu (Technion) v Haifě datle, i přes svou velkou sladkost, dlouhodobě nezvyšují hladinu glukózy v krvi a pomáhají chránit proti ucpávání tepen (ateroskleróza). Výsledky Aviramova výzkumu mají být v roce 2009/2010 publikovány v americkém vědeckém časopise Journal of Agricultural and Food Chemistry.[5]
Datle mají ze všeho ovoce patrně nejvyšší energetickou hodnotu. Uvádí se, že z kilogramu datlí získá lidské tělo 2500–2800 kilokalorií. Datle jsou bohaté na draslík a chudé na sodík.
Průměrný obsah látek a minerálů
[editovat | editovat zdroj]Tabulka udává dlouhodobě průměrný obsah živin, prvků, vitamínů a dalších nutričních parametrů zjištěných v syrových datlích.[6]
Složka | Jednotka | Průměrný obsah | Prvek (mg/100 g) | Průměrný obsah | Složka (mg/100g) | Průměrný obsah |
---|---|---|---|---|---|---|
voda | g/100 g | 60,7 | Na | 7 | vitamin C | 14 |
bílkoviny | g/100 g | 1,5 | K | 410 | vitamin D | 0 |
tuky | g/100 g | 0,1 | Ca | 24 | vitamin E | - |
cukry | g/100 g | 31,3 | Mg | 24 | vitamin B6 | 0,12 |
celkový dusík | g/100 g | 0,24 | P | 28 | vitamin B12 | 0 |
vláknina | g/100 g | 1,8 | Fe | 0,3 | karoten | 0,04 |
mastné kyseliny | g/100 g | stopy | Cu | 0,12 | thiamin | 0,06 |
cholesterol | g/100 g | 0 | Zn | 0,2 | riboflavin | 0,07 |
energie | kJ/100 g | 530 | Mn | 0,2 | niacin | 0,7 |
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]V tomto článku byly použity překlady textů z článků Datte na francouzské Wikipedii a Phoenix dactylifera na anglické Wikipedii.
- ↑ Zdraví na dlani - datle [online]. [cit. 2009-06-01]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2009-09-25.
- ↑ a b c Datle - ovoce rajských zahrad [online]. [cit. 2009-06-01]. Dostupné online.
- ↑ a b c d e Exotické ovoce - datle [online]. [cit. 2009-06-01]. Dostupné online.
- ↑ Archivovaná kopie. faostat.fao.org [online]. [cit. 2009-06-02]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2007-03-10.
- ↑ SIEGEL-ITZKOVICH, Judy. Make a date with dates to protect your arteries [online]. Ynetnews, 2009-9-8 [cit. 2009-09-10]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2012-01-11. (anglicky)
- ↑ McCance a Widdowson´s:The Composition of Foods, 6. Summary edition, Royal Society of Chemistry Cambridge a Food Standard Agency, 2008, ISBN 978-0-85404-428-3
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu datle na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo datle ve Wikislovníku
- Detailní popis datlí