1724
godina
- Ово је чланак о години 1724.
Година 1724 (MDCCXXIV) била је пријеступна година која почиње у суботу по грегоријанском календару одн. пријеступна година која почиње у сриједу по јулијанском календару.
Миленијум: | 2. миленијум |
---|---|
Вјекови: | 17. вијек – 18. вијек – 19. вијек |
Деценија: | 1690-е 1700-е 1710-е – 1720-е – 1730-е 1740-е 1750-е |
Године: | 1721 1722 1723 – 1724 – 1725 1726 1727 |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/42/Blenheim_Palace_cropped.jpg/220px-Blenheim_Palace_cropped.jpg)
Грегоријански | 1724. (MDCCXXIV) |
Аб урбе цондита | 2477. |
Исламски | 1136–1137. |
Ирански | 1102–1103. |
Хебрејски | 5484–5485. |
Бизантски | 7232–7233. |
Коптски | 1440–1441. |
Хинду календари | |
• Викрам Самват | 1779–1780. |
• Схака Самват | 1646–1647. |
• Кали Yуга | 4825–4826. |
Кинески | |
• Континуално | 4360–4361. |
• 60 година | Yанг Дрво Змај (од кинеске Нг.) |
Холоценски календар | 11724. |
Подробније: Календарска ера |
Догађаји
уредиЈануар/Сијечањ – Март/Ожујак
уреди- 12. 1. - У Кини је забрањена Секта Небеског господара, тј. католицизам: едикт цара Yонгзхенга о забрани проповиједања, у октобру протјерани мисионари, осим оних у Пекингу.
- 14. 1. - Шпански краљ Филип V абдицира у корист свог 17-годишњег сина Лоуиса I.
- 18. 1. (календар?) - Холандски брод Фортуyн наставља са Рта Добре наде пут за Батавију/Џакарту са 225 људи - више није виђен.
- 22. 1. - Генерални капетан шпанске Рио де ла Плате Бруно Маурицио де Забала протерао Португалце са источне обале, оснива град Сан Фелипе y Сантиаго де Монтевидео.
- 24. 1. - Руски цар Петар Велики у Санкт Петербургу оснива Академску гимназију, од које потиче данашњи Петроградски државни универзитет.
- 8. 2. (28. 1. по ј.к.) - Указом Петра Великог основана Петербуршка академија наука, претходница Руске академије науке.
- 17. 2. - Сенат Дубровачке Републике наредио да се спале све књиге Талмуда одузете дубровачким Жидовима.[1]
- 18. 2. - Статут Београда предвиђа да се са Дорћола, тј. Дунавског (Немачког) Београда, иселе Срби, који одлазе у Српску или Горњу варош (око дан. Саборне цркве) или Нову доњу варош, тј. Савски Београд (Сава-махала, Савамала). Према Стању Краљевине Србије, у 15 дистриката има 446 малих и великих села[2]
- 20. 2. - Праизведба Хäндлове опере Гиулио Цесаре у Лондону. У октобру је изведена и Тамерлано.
- 7. 3. - Умро је папа Иноцент XIII.
- март - Француски Цоде ноир, прописи у вези робова, проширен је и на Лујзијану у Америци.
Април/Травањ – Јун/Липањ
уреди- април - У Ирској се шири прво од тзв. Драпиерових писама: Јонатхан Сwифт се под псеудонимом противи наметању приватно кованог бакарног новца у Ирској, чију уставну и финансијску независност афирмира.
- 18. 5. (7. 5. по ј.к.) - Коронација супруге Петра Великог, Катарине.
- 22. 5. - Тотално помрачење Сунца, у сх. крајевима прекривено најмање 95% диска[3].
- 23. 5. - Цар Петар I упутио кијевском губернатору наредбу да се обезбеде средства за живот новопристиглим досељеницима, Србима из Аустрије - људе сакупља Јован Албанез[4], 1724-25. је дошло око 1.000 људи.[5] Свети синод руске цркве одлучио ове године да се Србима пошаље учитељ (Максим Суворов стиже 1726).[6]
- 29. 5. - Кардинал Винцензо Мариа Орсини је изабран за папу Бенедикта XIII. (до 1730). Бави се духовним стварима, док администрацију води Ниццолò Цосциа.
- 23. 6. - Руско Царство и Османско Царство склапају Цариградски споразум којим договорају будућу подјелу Хотакијске Перзије, односно њених подручја на Кавказу - али ова је до 1735. повратила раније изгубљене територије. Већ за неколико дана османске трупе багдадског Ахмед-паше опсједају Хамадан и Ереван.
Јул/Српањ – Септембар/Рујан
уреди- 16 - 17. 7. - Сукоб између језуитских ђака и лутерана у Тхорну/Торуńу - лутерани су демолирали језуитски самостан - одмазда у децембру.
- лето - Разаслат ферман да се на скелама и прелазима хватају они који су оставили рало и запутили се у Цариград; око Скопља је у јулу и августу ухваћено 50 муслимана разбојника - муслиманска сиротиња напушта село и одлази у градове, фермани за њихово враћање су доношени још 1719-21. Касније: послат је извештај о једној дружини из Скадра која је убила шест људи у Босни.[7]
- 31. 8. - Млади шпански краљ Лоуис I умире од великих богиња, а због чега је његов отац Филип V, чији млађи син Фердинанд (11) још није стекао пунољетност, присиљен поновно преузети пријестоље (до 1746).
- 1. 9. - Османлије заузеле Хамадан - град је опустошен, већина становника је страдала. Следи и Јереван 28-ог.
- 24. 9. - Оснива се Париска берза - Боурсе де Парис (од 2000. Еуронеxт Парис). Приступ женама је забрањен до 1967.
- 24. 9. (календар?) - Мелкити у Дамаску изабрали прокатоличког кандидата Кирила VI Танаса за антиохијског патријарха, али васељенски патријарх Јеремија III ће послати свог кандидата, Силвестра. Мелкити се тако деле на Антиохијску православну цркву и Мелкитску гркокатоличку цркву (папа је признао 1729).
- 30. 9. - Османлије опседају Табриз.
Октобар/Листопад – Децембар/Просинац
уреди- 2. 10. - Грађански рат у јарубидском Оману: пошто је збацио свог брата Саиф бин Султана II, нови имам је Мухаммад бин Насир - док се Саиф не врати 1728.
- 11. 10. - Битка код Схакар Кхеде: Низам-ул-Мулк је поразио Мубариз Кхана, након чега га могулски владар признаје за гувернера Хајдерабада (до 1748) - зачетник је династије Асаф Јахи који су низами до 1948.
- 11. 10. - Умро корејски краљ Гyеонгјонг, наслеђује га брат Yеонгјо (до 1776).
- 15. 10. - Отворен Театро Нуово у Напуљу (прва зграда страдала у пожару 1861, друга ради 1864-1935, трећа од 1985).
- 15. 10. - Јансениста Цорнелиус ван Стееновен је посвећен за надбискупа Утрецхта - папа ово осуђује у фебруару, али Стееновен свеједно умире у априлу. Почетак Старокатоличке цркве у Низоземској.
- новембар - Уринарна болест Петра Великог је фатално погоршана тиме што је, наводно, загазио у ледену воду да би спасао неке морнаре (умире у фебруару).
- 11. и 16. 11. - У Лондону обешени Јосепх Блаке звани Плавокожи и Јацк Схеппард. Човек који их је ухватио, истовремено и криминалац, Јонатхан Wилд, опоравља се од Блакеовог напада прошлог месеца (обешен следећег маја).
- 26. 11. - Wиллем Монс, камерхер руске царице Катарине, погубљен након оптужбе за проневеру и да је њен љубавник - глава је сачувана у шпиритусу.
- 2. 12. (календар?) - Митрополит београдски Мојсије Петровић издаје Уредбу од 57 дисциплинских правила за исправљање неуредности које је запазио у визитацији ове године.[8]
- 7. 12. - Торуњски тумулт: погубљена су десеторица лутерана, на чела са градоначелником Јоханном Готтфриедом Роеснером. Протестантска црква, школа и штампарија су предате католицима.
- 14. 12. - У Кини је по трећи пут креиран положај вицекраља Зхилија, остаје до 1912 (провинција Зхили, Чили, је област око Пекинга).
Кроз годину
уреди- У пожару оштећена православна Стара црква у Сарајеву.[9] (оправљена 1730).
- У Београду основана цивилна болница.
- Цетињски манастир је обновљен након разарања 1712.
- Међу крајишницима у Славонији (Копривница, Ђурђевачка, Иванићка крајина) расте отпор плаћању контрибуције (пореза), делегација иде у Беч да захтева поштовање привилегија.[10]
- Немира је било и међу граничарима у дан. Војводини, па је терет смањен. Мерси у Банату оснива земаљску милицију за заштиту колониста од хајдучије.[11][12]
- Довршена изградња Бленхеимске палаче у Енглеској.
- Центар Бањалуке изгорио у пожару.
- Бодрошка жупанија укинута и припојена Бачкој[13] (у чланку се каже да Бачко-бодрошка жупанија настаје 1802).
- Почела експлоатација Рудника, где су доведени Саси из Ердеља, вади се и прерађује сребро, олово и жељезо.[14]
- Арсеније Јовановић изабран за коадјутора, тј. наследника патријарха Мојсија.[15]
- Жупна црква Мајке Божје Кармелске у Кутереву.
- Фахренхеитова температурна скала.
- Амерички јасен стигао у Европу.
Рођења
уреди- 23. 1. - Арсеније Глић, фрањевац, писац († 1773)
- 22. 4. - Иммануел Кант, њемачки филозоф († 1804)
- 7. 5. - Дагоберт Сигмунд вон Wурмсер, хабсбуршки фелдмаршал († 1797)
- 22. 5. - Марц-Јосепх Марион ду Фресне, истраживач († 1772)
- 2. 7. - Фриедрицх Готтлиеб Клопстоцк, пјесник († 1803)
- 10. 7. - Ева Екеблад, знанственица († 1786)
- 1. 11. - Михаљ Шилобод, свећеник, математичар († 1787)
- 12. 12. - Самуел Хоод, 1. виконт Хоод, британски адмирал († 1816)
- Димитрије Сабов, оснивач гимназије у Карловцима († 1803)
Смрти
уреди- 7. 3. - Иноцент XIII., папа (* 1655)
- 12. 3. - Ајука, калмички хан (* 1642)
- 30. 5. - Петар Кеглевић, велики жупан Пожеге (* ца. 1660)
- 13. 6. - Тома Ковачевић, повјесничар, каноник (* 1664)
- 1. 7. - Јоханн Хоманн, картограф (* 1664)
- 31. 8. - Луис I, краљ Шпаније (* 1707)
- 6. 10. - Цхарлес Ривиèре Дуфреснy, комедиограф (* 1648)
- 29. 10. - Wиллиам Wолластон, енглески филозоф (* 1659)
Референце
уреди- ↑ I ТОГА ЈЕ БИЛО! У Дубровнику пред јавношћу спаљивали жидовске вјерске књиге. дубровацкидневник.нет.хр 17.02.2018.
- ↑ Историја с. н. IV-1, 117
- ↑ Тотал Солар Ецлипсе оф 1724 Маy 22, НАСА
- ↑ Историја с. н. IV-1, 235
- ↑ Сеоба Срба и Украјина (историјскокултурни и етнофолклорни поглед). растко.рс
- ↑ Русија и Балкан. растко.рс
- ↑ Историја с. н. IV-1, 92-3
- ↑ Точанац, Исидора. Прописи митрополита Мојсија Петровића за свештенике и парохијане. ииб.ац.рс (ПДФ)
- ↑ [https://www.rastko.rs/rastko-bl/umetnost/likovne/srakic-ikone/srakic-ikone_bih_l.html Иконе Босне и Херцеговине (16-19. вијек)]. растко.рс
- ↑ Историја с. н. IV-1, 187
- ↑ Хисторија н. Ј. II, 1142
- ↑ Срби у Румунији од раног средњег века до данашњег времена. растко.рс
- ↑ Хисторија н. Ј. II, 1130
- ↑ Хисторија н. Ј. II, 1350
- ↑ Хисторија н. Ј. II, 1354
- Литература
- Хисторија народа Југославије II, Школска књига Загреб, 1959
- Историја српског народа, Четврта књига, први том, Срби у XVIII веку, СКЗ Београд 1986 (IV-1)