Električni napon
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/High_voltage_warning.svg/220px-High_voltage_warning.svg.png)
Električni napon (kraće napon, oznaka U ili V) je fizikalna veličina koja se koristi u elektrotehnici, a jednaka je razlici električnog potencijala između dvije tačke što se matematički može predstaviti na sljedeći način:
Napon pokazuje koliki je rad (W) potreban da se električni naboj (Q) premjesti između dvije tačke u električnom polju:
Mjerna jedinica za napon je volt (oznaka V). Volt je izvedena mjerna jedinica iz Međunarodnog sistema mjernih jedinica (SI). Koristi se u mjerenjima električnog potencijala, razlike potencijala i elektromotorne sile.[1]
Električni napon je također dio elektromotorne sile koji djeluje u nekom dijelu strujnog kruga.
Jedinica za električni napon Volt je nazvana u čast italijanskog fizičara Aleksandra Volte (1745-1827) koji je osmislio i napravio voltin stub, vjerovatno prvu hemijsku bateriju na svijetu.
Napon može nastati zbog polja statičkog elektriciteta, električne struje u magnetnom polju, promjenljivog magnetnog polja i njihovog kombinovanog djelovanja.[2][3]
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1f/9VBatteryWithMeter.jpg/220px-9VBatteryWithMeter.jpg)
Instrument kojim se mjeri napon zove se voltmetar. U električnom kolu se može mjeriti razlika potencijala između dvije tačke u kolu od kojih je jedna najčešće referentna tačka nultog potencijala (uzemljenje); može se mjeriti napon izvora električne energije, pad napona u kolu itd.
Tipične visine napona
[uredi | uredi izvor]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d6/AA_AAA_AAAA_A23_battery_comparison-1.jpg/220px-AA_AAA_AAAA_A23_battery_comparison-1.jpg)
- Veoma niski napon: do 50 V, u baterijama za široku upotrebu (od 1,5 V do 9 V), adapterima (najčešće od 1,5 V do 24 V), akumulatorima (tipične vrijednosti: 6, 9, 12, 24 i 48 V).
- Niski napon: 50-1000 V; domaćinstva (220 V - monofazni sistem, 380 V - trofazni sistem), manji industrijski potrošači.
- Srednji napon: 1-35 KV; industrijski potrošači, elektrodistributivne mreže.
- Visoki napon: 35-150 KV.
- Vrlo visoki napon: preko 150 KV.
Opasnosti
[uredi | uredi izvor]Ako električna energija prolazi kroz ljudski organizam može uzrokovati opekotine, uticati na hemijski sastav krvi i nervni sistem i poremetiti rad srca i respiratornih organa.
Prema postojećim propisima dodirni napon ne smije prijeći vrijednost od 65 V.[4]
Međutim, nije opasan napon sam po sebi već struja koja prođe kroz tijelo:[5][6]
- Struja jačine do 1 mA ne osjeća se
- Struja jačine od 1 do 8 mA osjeća se udar, ali ne boli
- Struja jačine oko 20 mA može izazvati grčenje mišića.
- Struja jačine 30 mA ne može se izdržati više od nekoliko sekundi, izaziva snažno grčenje mišića i gubitak kontrole praćeno otežanim disanjem .
- Struja jačine 50 mA može dovesti do gubitka svijesti.
- Struja jačine preko 100 mA može izazvati smrt.
- Preko 200 mA opasne opekotine i grčevi mišića koji mogu žrtvu odbaciti od vodiča. Za više napone struja se povećava, pa je i opasnost veća. [4][7]
Također pogledajte
[uredi | uredi izvor]Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ "Coherent derived units in the SI with special names and symbols". BIPM. Pristupljeno 16. 5. 2016.
- ^ Demetrius T. Paris i F. Kenneth Hurd (1969). Basic Electromagnetic Theory. New York: McGraw-Hill, 1969. ISBN 0-07-048470-8.
- ^ Hammond, P. Electromagnetism for Engineers. Pergamon Press 1969.
- ^ a b "Opasnosti od električne energije". Elektroprivreda BiH. Pristupljeno 16. 5. 2016.
- ^ "Fatalna struja". physics.ohio-state.edu. Pristupljeno 16. 5. 2016.
- ^ "Fiziološki efekti električne struje". allaboutcircuits.com (jezik: engleski). Pristupljeno 16. 5. 2016.
- ^ "Electric Current Needed to Kill a Human". hypertextbook.com (jezik: engleski). Pristupljeno 16. 5. 2016.