Glavni niz
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6b/HRDiagram.png/200px-HRDiagram.png)
.
Glavni niz (en. main sequence) je područje u Hertzsprung-Russellovom dijagramu koje je ucrtano u dijagramsku liniju od desno dolje (crvene i relativno hladne zvijezde) do lijevo gore (plave i relativno vruće zvijezde).
Na Hertzsprung-Russelovovom dijagramu ucrtano je 22,000 zvijezda iz Hipparchos kataloga i oko 1000 zvijezda iz kataloga obližnjih zvijezda Gliese. Najuočljivija pojava na dijagramu je takozvana vodoravna pruga na kojoj se nalaze zvijezde glavnog niza. Ove zvijezde imaju u prosjeku najdužu zvjezdanu evoluciju. Vodik se, tokom nuklearne reakcije, direktno pretvara u helij.[1] U donjem lijevom dijelu nalaze se bijeli patuljci, a u gornjem desnom dijelu zvijezde divovi i superdivovi. Sunce se nalazi na glavnom nizu sa sjajem 1 i temperaturom od 5500-6000 K.[2]
Zvijezde glavnog niza su zvijezde V svjetlosne klase, takozvani patuljci koji čine oko 90% svih zvijezda.[3] Sunce se nalazi u dijagramu praktično u sredini.
Nuklearna reakcija
[uredi | uredi izvor]Zvijezde ostaju duži dio evolucije u području glavnog niza. Nuklearna reakcija je stabilna, vodik fuzionira u helij, koja se odvija kroz dva paralelna procesa.[4]
Proton-proton ciklus
[uredi | uredi izvor]Prvi je proton-proton ciklus koji se odvija na temperaturama od 5*106-15*106 K. Ciklus se odvija u 3 koraka:
CNO ciklus
[uredi | uredi izvor]CNO ciklus (Bethe-Weizsäckerov ciklus) dominira kod temperatura 15*106-30*106 K. Ugljik, nitrogen i kisik (C,N,O) služe kao katalizatori. Nakon svakog ciklusa količina ugljika, nitrogena i kisika ostaje ista. Vrijeme reakcije traje 105-108 godina. CNO ciklus je kod težih (vrućih) zvijezda brži, tj. stapanje vodika u helij se odvija brže nego proton-proton ciklus kod hladnijih zvijezda. Vremenska skala ovisi o masi zvijezde. CNO ciklus se odvija u 6 koraka:
|
Crveni div
[uredi | uredi izvor]Kada zvijezda napusti glavni niz, nakon što je kompletan vodik jezgre spojen u helij, postaje crveni div. Gorenje vodika se odvija u ljusci, što dovodi do širenja zvijezde. Povećanje volumena zvijezde dovodi do pada efektivne temperature dok sjaj zvijezde raste.[4]
Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ "Was sind Hauptreihensterne?". AstroNews (jezik: njemački). 6. 9. 2004. Pristupljeno 17. 5. 2016.
- ^ "Russell". Andromedagallaxie (jezik: njemački). Pristupljeno 23. 5. 2016.
- ^ "Sterntypen - Von Riesen und Zwergen". Bayerischer Rundfunk Online (jezik: njemački). Pristupljeno 17. 5. 2016.
- ^ a b "Sternentwicklung". Georg August Universität Göttingen (jezik: njemački). Arhivirano s originala, 31. 10. 2019. Pristupljeno 17. 5. 2016.