Jevrejski vjerski obredi
Ovaj članak ili neki od njegovih odlomaka nije dovoljno potkrijepljen izvorima (literatura, veb-sajtovi ili drugi izvori). |
Jevrejski vjerski obredi:
Puhanje u šofar
[uredi | uredi izvor]Šofar je truba od ovnovskog roga. U nju se puše na Roš Hašanu (Židovsku Novu godinu) i Jom Kipur (Dan pomirbe). U savremenom se Izraelu šofar oglašava u petak poslijepodne kako bi najavio nadolazeći šabat.
Blagdansko svjetlo
[uredi | uredi izvor]Paljenje svijeća na Šabat i blagdane središnji je dio židovskog vjerskog obreda.
Vječno svjetlo
[uredi | uredi izvor]Dok se svijeće u domovima pale samo na Šabat i blagdane, u sinagogi svijeća ili svjetiljka gori neprekidno, podsjećajući vjernike na vječito Božije prisustvo.
Pokrivala za glavu
[uredi | uredi izvor]Kao u svim ortodoksnim sinagogama, tokom službe muškarci pokrivaju glave. Njemački židovi većinom nose jednostavne kape i šešire.
Razdvajanje muškaraca i žena
[uredi | uredi izvor]U tradicionalnom židovstvu muškarci i žene mole odvojeni, pa i u sinagogama pregrada razdvaja dijelove određene za muškarce i žene.
Prema Talmudu, židovskome zakoniku iz 6. vijeka to razdvajanje potiče iz razdoblja Jeruzalemskog Hrama.
Obredno čišćenje
[uredi | uredi izvor]Prema židovskom zakoniku, ruke se obredno moraju oprati nakon buđenja iz sna, dodirivanja mrtvog tijela, te prije jela, molitve i obreda poput paljenja svijeća.
Vino i štovanje
[uredi | uredi izvor]Vino je važan dio židovskih obreda. Danas se njime dočekuje i ispraća Šabat, a i neodvojiv je dio Pesaha i obreda obrezivanja.
Košer hrana
[uredi | uredi izvor]Svaki oblik življenja prilika je za štovanje. Opsežni židovski zakoni o prehrani, koji zabranjuju neke vrste hrane i propisuju načine pripremanja hrane, sredstvo su posvećivanja pojedinca i odvajanja izabranog naroda od nevjerničkih zajednica.
Hljeb
[uredi | uredi izvor]Dijeljenje hljeba dio je židovskog obreda. Na Šabat se okrugli hljeb, hala, blagoslivlja, pospe solju i jede. Na blagdan Pesah, beskvasni je hljeb, maces, najvažniji dio blagdanskog obreda.
Molitvenici
[uredi | uredi izvor]Stoljećima su se liturgijske molitve učile napamet, a molitvenici se koriste tek poslije 9. vijeka. Molitvenik sa svakodnevnim molitvama je Sidur, dok se onaj s blagdanskim molitvama naziva Mahzor. Danas se općenito štampaju s hebrejskim tekstom na desnoj stranici i prijevodom na lijevoj.
Odvojena jela
[uredi | uredi izvor]Prehrambeni zakoni navode da se meso i mliječni proizvodi ne smiju nalaziti u istom jelu, i moraju se posluživati u odvojenim posudama. Time se čuva vjerska čistoća doma, najvažnijeg središta židovske obitelji.