Suhozid
Suhozid | |
---|---|
Suhozid na Velebitu | |
Nematerijalna kulturna baština | |
Regija | Evropa |
Država | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Predlagač | Ministarstvo kulture Republike Hrvatske |
Datum upisa | 2018. |
Veb-sajt | UNESCO |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ef/Inisheer_Gardens_2002_dry-stone_walls.jpg/220px-Inisheer_Gardens_2002_dry-stone_walls.jpg)
Suhozid je konstrukcija nastala slaganjem kamena jedan na drugi, bez korištenja vezivnih materijala, osim ponekad suhe zemlje. Rasprostranjen je prvenstveno u ruralnim područjima – uglavnom na strmim terenima – i unutar i izvan naseljenih prostora.[1]
Stabilnost objekata osigurava se pažljivim odabirom i postavljanjem kamena, a suhozidne konstrukcije oblikovale su brojne, raznolike pejzaže, formirajući različite načine stanovanja i poljoprivrednih objekata. Postoje razne svrhe gradnje suhozida:
- kao zid
- kao ograda oranice ili pašnjaka
- u gradnji bunara
- u gradnji puteva.
Ovakve strukture svjedoče o metodama i praksama koje su ljudi koristili od prahistorije do danas da bi organizirali svoj životni i radni prostor optimizirajući lokalne prirodne i ljudske resurse. Suhozidi igraju važnu ulogu u sprječavanju klizišta, poplava i lavina, te u borbi protiv erozije, unapređenju bioraznolikosti i stvaranju adekvatnih mikroklimatskih uvjeta za poljoprivredu. U izradi učestvuje većina članova ruralnih zajednica u kojima je ovaj element duboko ukorijenjen, kao i profesionalci u građevinskom poslu. Konstrukcije od suhog kamena uvijek se izrađuju u savršenoj harmoniji s okolinom, a tehnika je primjer skladnog odnosa između čovjeka i prirode.
Svjetska baština
[uredi | uredi izvor]Zajednička kandidatura zemalja gdje postoji ta tradicijska gradnja (Francuska, Grčka, Hrvatska, Kipar, Italija, Slovenija, Španija i Švicarska) prihvaćena je 29. novembra 2018. i suhozid je upisan na UNESCO-ovu Reprezentativnu listu nematerijalne kulturne baštine čovječanstva[2]
Reference
[uredi | uredi izvor]Literatura
[uredi | uredi izvor]- Grupa autora, Gradimo u kamenu, Slobodna Dalmacija, Split, 2012. ISBN 978-953-7088-73-6.
Vanjski linkovi
[uredi | uredi izvor]- Udruga Dragodid
- Otvoreni javni popis hrvatskih suhozida Arhivirano 4. 2. 2017. na Wayback Machine, Sveučilište u Zagrebu
- Andro Nigoević: Suhozid - kameni spomenik žuljevitih dlanova, Hrvatska katolička mreža
- Nematerijalna kulturna baština u Francuskoj
- Nematerijalna kulturna baština u Grčkoj
- Nematerijalna kulturna baština u Hrvatskoj
- Nematerijalna kulturna baština na Kipru
- Nematerijalna kulturna baština u Italiji
- Nematerijalna kulturna baština u Sloveniji
- Nematerijalna kulturna baština u Španiji
- Nematerijalna kulturna baština u Švicarskoj