Central tèrmica
Una central tèrmica o central termoelèctrica és una planta industrial que serveix per a generar electricitat a partir de vapor d'aigua escalfat per un combustible (fuel, gas natural, carbó, etc.). Algunes centrals tèrmiques particulars són les de cicle combinat.[1]
Història
[modifica]La primera central termoelèctrica va ser construïda per Sigmund Schuckert a la ciutat d'Ettal a Baviera i va entrar en funcionament el 1879. Generava vapor cremant carbó. Les primeres centrals comercials van ser la Central de Pearl Street a Nova York i l'Edison Elèctric Light Station, a Londres, que van entrar en marxa en 1882.[2]
Aquestes primeres centrals utilitzaven motors de vapor de pistons. El desenvolupament de la turbina de vapor va permetre construir centrals més grans i eficients, per la qual cosa a 1905 la turbina de vapor havia reemplaçat completament als motors de vapor de pistons en les grans centrals elèctriques.
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/14/SantAdriaCentralTermica.jpg/220px-SantAdriaCentralTermica.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/91/CercsTorreRefrigeracio.jpg/220px-CercsTorreRefrigeracio.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c2/Esquema_b%C3%A0sic_energ%C3%A8tic_central_t%C3%A8rmica.jpg/220px-Esquema_b%C3%A0sic_energ%C3%A8tic_central_t%C3%A8rmica.jpg)
Funcionament
[modifica]Les centrals tèrmiques abasten d'electricitat de manera continuada i sense haver de dependre del clima, de la meteorologia, ni de la geologia locals. En contrapartida, algunes utilitzen combustibles fòssils, amb els problemes de sostenibilitat i de medi ambient que generen. El gas natural contamina menys que el carbó, el petroli i els seus derivats, és més fàcil de transportar i emmagatzemar i n'hi ha en reserves una mica majors, tot i que també molt escasses. L'urani no contamina l'atmosfera, però la gestió de residus radioactius és problemàtica. Avui s'aprofita l'energia dels residus sòlids orgànics (les escombraries orgàniques que separem de la resta) per, en comptes de ser enterrades, cremar-les i obtenir electricitat.
L'eficiència total de les centrals no és gaire alta. La més elevada és la de les centrals tèrmiques de gas natural, que pot assolir fins a un 50,7%, amb gas de la millor qualitat; seguides de les de carbó amb un màxim del 26,8%, tot i que avui aquest carbó és massa escàs i car d'obtenir perquè siguin rendibles econòmicament; i la més baixa és la del fuel, d'un 25,7%. Les centrals nuclears tenen una eficiència del 26,1%. Cal afegir que després l'electricitat tornarà a patir transformacions (en llum, en calor, en energia mecànica; etc.), amb la qual cosa l'eficiència total baixarà encara molt més. També cal recordar que, si bé l'energia elèctrica no contamina l'atmosfera al lloc d'utilització final (per exemple, a la cuina on usem una torradora), sí que ho fa a l'atmosfera de les centrals on és generada, i d'allà es propaga arreu (globalització).
Altres tipus de centrals elèctriques
[modifica]Les centrals tèrmiques quan hom dediquen a generar electricitat s'anomenen termoelèctriques. Segons com s'aconsegueixi la font de calor, les centrals s'anomenen:
Central termoelèctrica convencional. Consumeix combustibles fòssils.
Central termonuclear o central nuclear és una central elèctrica que funciona de manera similar a una tèrmica, però que utilitza l'energia interna de l'urani, que es desprèn forçant que es trenqui el seu nucli, per a escalfar l'aigua i obtenir l'electricitat.
Central termosolar. Fa servir la radiació solar per escalfar aigua, aconseguir-ne l'ebullició i convertir-la en vapor a alta pressió.
Central de biomassa. El combustible base és la biomassa. Restes d'origen biològic majoritàriament residus sòlids urbans (RSO), residus agrícoles o residus silvícoles - gestió de boscs-.
Central geotèrmica. En lloc de combustible, s'aconsegueixen les temperatures necessàries de la calor que emana de les profunditats de la litosfera cap a l'exterior del planeta en determinades formacions geològiques.
Centrals tèrmiques de cicle combinat
[modifica]En l'actualitat s'estan construint nombroses centrals termoelèctriques de les denominades de cicle combinat. Aquestes utilitzen com a combustible gas natural, gasoil o fins i tot carbó per a generar gas a altres pressions i accionar una turbina de gas. Després els gasos d'escapament de la turbina de gas encara tenen una elevada temperatura, s'utilitzen per produir vapor que mou una segona turbina, aquest cop de vapor. Cadascuna d'aquestes turbines està acoblada al seu corresponent alternador per generar energia elèctrica.
Normalment, durant el procés de partida d'aquestes centrals només funciona una de les turbines de gas. La majoria de les centrals d'aquest tipus poden intercanviar el combustible (entre gas i dièsel) fins i tot el mode de funcionament.
Com que la diferència de temperatura que es produeix entre la combustió i els gasos d'escapament és més alta que en el cas d'una turbina de gas o una de vapor, s'aconsegueixen rendiments molt superiors, d'entorn del 60%.[3]
Avantatges del cicle combinat:[4]
- Menor impacte visual i costos menors d'inversió.
- Menors emissions i estalvi energètic en forma de combustible.
- Major rendiment de la planta i flexibilitat en l'operació.
- Major eficàcia per a una àmplia categoria de potències.
Centrals tèrmiques actives més importants dels Països Catalans
[modifica]Abreviatures. CT: Central Tèrmica. CC: Cicle Combinat.
-
CT Alcúdia-Mallorca
-
CT Ca es Tresorer
-
CT de Maó, Menorca
-
CT d'Eivissa
-
CT Sant Adrià de Besòs. Vista des de la mar.
-
CT Plana del Vent, Vandellós - Baix Camp
Actualització gener de 2018.
|
|
Tèrmiques tancades
[modifica]- Central tèrmica de Foix, a Cubelles. Deixà de funcionar el juny de 2015 i acabà d'enderrocar-se el 2020.[5]
- Central tèrmica de Cercs. Deixà de funcionar el 2011.
- La Tèrmica de Roca Umbert, de Granollers, actualment és un museu.
- Central tèrmica de la Catalana (1917-1966). Enderrocada.
- Central tèrmica convencional de Sant Adrià de Besòs (Les tres xemeneies).
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e5/PowerStation2.svg/800px-PowerStation2.svg.png)
01 | Torre de refrigeració | 08 | Condensador de superfície | 15 | Tremuja de carbó | 22 | Presa d'aire de combustió |
02 | Bomba hidràulica | 09 | Turbina de mitja pressió | 16 | Pulveritzador de carbó | 23 | Economitzador |
03 | Línia de transmissió | 10 | Vàlvula de control de gasos | 17 | Tambor de carbó | 24 | Preescalfador d'aire |
04 | Transformador | 11 | Turbina de vapor alta pressió | 18 | Tremuja de cendres | 25 | Precipitador electroestàtic |
05 | Generador elèctric | 12 | Desgassificador | 19 | Superescalfador | 26 | Ventilador de fluix induït |
06 | Turbina vapor baixa pressió | 13 | Escalfador | 20 | Ventilador de flux forçat | 27 | Xemeneia d'emissions. |
07 | Bomba de condensació | 14 | Cinta transportadora de carbó | 21 | Reescalfador | 28 | bomba d'alimentació d'aigua |
Referències
[modifica]- ↑ «Centrals tèrmiques convencionals». Endesa. [Consulta: 2 desembre 2014].
- ↑ Newton, David E. World Energy Crisis. (en anglès). Santa Barbara, Califòrnia: ABC-CLIO, 2013, p. 314. ISBN 978-1-61069-147-5.
- ↑ «CCGT: improving the environmental performance of fossil-fired power plants». EDF. [Consulta: 14 març 2020].
- ↑ «Centrals Tèrmiques de Cicle Combinat». Endesa Educació. [Consulta: 4 gener 2018].
- ↑ «Endesa desmantelará la térmica de Cubelles» (en castellà). La Vanguardia (Digital), 09-03-2017. [Consulta: 4 gener 2018].
Vegeu també
[modifica]Enllaços externs
[modifica]- Animació central tèrmica Arxivat 2007-05-24 a Wayback Machine. (castellà)