Llengua toda
Tipus | llengua natural i llengua viva ![]() |
---|---|
Ús | |
Autòcton de | Tamil Nadu ![]() |
Estat | Índia ![]() |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengües dravídiques llengües dravídiques meridionals llengües tàmil-kannada Tamil-Kodagu (en) ![]() Toda-Kota (en) ![]() ![]() | |
Característiques | |
Nivell de vulnerabilitat | 5 en perill crític ![]() |
Codis | |
ISO 639-3 | tcx ![]() |
Glottolog | toda1252 ![]() |
Ethnologue | tcx ![]() |
UNESCO | 1575 ![]() |
IETF | tcx ![]() |
Endangered languages | 5103 ![]() |
El toda és una llengua dravídica coneguda pel seu gran nombre de fricatives i vibrants. És parlat per la gent del poble toda, aproximadament mil persones que viuen a les Muntanyes Nilgiri de l'Índia del sud. El Toda es desenvolupava del antic tàmil-kannada.
Sons
[modifica]Vocals
[modifica]En comparació amb les altres llengües dravídiques, els setze vocals que posseeix el toda són un número molt gran. Hi ha vuit vocals diferents, els quals poden ocórrer en forma llarga o curta. Hi ha poca diferència de qualitat entre les formes llargues i curtes, excepte /e/, que es pronuncia [e] quan és curt i quan és llarg es converteix en [æː].[1]
Anterior | Central | Posterior | ||||
---|---|---|---|---|---|---|
Tancada | i | y | ɨ | u | ||
Mitjana | e | ɵ | o | |||
Oberta | æː | ɑ |
Consonants
[modifica]El toda té un número elevat de fricatives i vibrants. Té set punts d'articulació, més que qualsevol altra llengua dravídica. Les laterals sordes són veritables fricatives i no aproximants sordes. El seu so retroflex lateral també és rar entre les llengües del món.[1]
Les fricatives sordes es sonoritzen al·lòfonicament en posició intervocàlica. Hi ha també fricatives sonores que són invariables: /ʒ, ʐ, ɣ/, encara que l'últim és rar. Les nasals i els sons /r̠, ɽ͡r, j/ al·lòfonicament els converteixen en sords, completament o parcialment, quan es troben en posició final o al costat de consonants sordes.[1]
Labial | Dentialveolar |
Apicalalveolar |
Postalveolar apical |
Postalveolar laminal | Retroflex | Palatal | Velar | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Senzill | sib. | Senzill | pal. | Senzill | pal. | Senzill | pal. | ||||||
Nasal | m | n̠ | ɳ | ||||||||||
Oclusiva/africades |
sorda | p | t̪ | t̪s̪ | t̠ | tʃ | ʈ | k | |||||
sonora | b | d̪ | d̪z̪ | d̠ | dʒ | ɖ | ɡ | ||||||
Fricativa | sorda | f | θ | s̪ | s̠ | ʃ | ʂ | x | |||||
sonora | ʒ | ʐ | (ɣ) | ||||||||||
lateral | ɬ̪ | ɭ̊˔ | |||||||||||
Aproximant | l̪ | ɭ | j | w | |||||||||
Vibrant | r̘ | r̘ʲ | r̠ | r̠ʲ | ɽ͡r | ɽ͡rʲ |
Aquestes consonants poden ocórrer totes en posició final i dins la paraula. Tanmateix, només un conjunt restringit pot aparèixer al principi. Es tracta dels sons /p, t̪, k, f, s̪, m, n̠, r̘, l̪, j, w/.
A diferència de les altres consonants dentals, /θ/ és interdental. De manera semblant, /f/ és labiodental mentre que les altres labials són bilabials.
Les consonants apicals poden ser alveolars o postalveolars. És incert quina diferència hi ha realment entre /r̘/ i /r̠/. Tenen el mateix lloc d'articulació, però se suposa que tenen llocs d'articulació secundaris que són distints.
Els retroflexos són subapicals. El so /ɽ͡r/ és el so ròtic que vibra més fortament que els altres.
Notes
[modifica]Enllaços externs
[modifica]- The Toda Language, part del projecte Endangered Languages
Bibliografi
[modifica]- Emeneau, Murray B. 1984. Toda Grammar and Texts. American Philosophical Society, Memoirs Series, 155. Philadelphia: American Philosophical Society.
- Siniša Spajić, Peter Ladefoged, P. Bhaskararao, 1994. "The rhotics of Toda". En UCLA Working Papers in Phonetics 87: Fieldwork Studies of Targeted Languages II.