Sami de Pite
bidumsámegiella ![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Tipus | llengua i llengua viva ![]() |
Ús | |
Parlants nadius | 25 ![]() |
Autòcton de | Comtat de Norrbotten, municipi de Arjeplog, Beiarn i Saltdal ![]() |
Estat | Suècia i Noruega ![]() |
![]() | |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengües uralianes llengües ugrofineses llengües fino-pèrmiques llengües fino-volgaiques llengües fino-sami llengües sami llengües sami occidentals ![]() | |
Característiques | |
Sistema d'escriptura | cap valor i alfabet llatí ![]() |
Nivell de vulnerabilitat | 5 en perill crític ![]() |
Codis | |
ISO 639-3 | sje ![]() |
Glottolog | pite1240 ![]() |
Linguasphere | 41-AAB-ac ![]() |
Ethnologue | sje ![]() |
UNESCO | 400 ![]() |
IETF | sje ![]() |
Endangered languages | 2060 ![]() |
El sami de Pite, també conegut com a sami d'Arjeplog, és una llengua sami parlada tradicionalment a Suècia i Noruega. És un idioma en perill crític d'extinció[1] en que només queden uns 25–50[2] parlants nadius i que ara només es parla al costat suec de la frontera al llarg del riu Pite al nord d'Arjeplog i Arvidsjaur i en les àrees muntanyoses del municipi d'Arjeplog.
Classificació
[modifica]El sami de Pite forma part del grup del sami occidental, juntament amb el sami meridional i el sami d'Ume al sud, el sami de Lule i el sami septentrional al nord. D'aquests, el sami de Pite mostra l'afinitat més propera al sami de Lule, però algunes característiques també mostren similitud amb el sami d'Ume i el sami septentrional.
Fonologia
[modifica]Consonants
[modifica]L'inventari de consonants del sami de Pite és molt semblant al que es troba en el veí sami de Lule, però manca d'una veu contrastant de parades i africatives completament.
Labial | Dental | Alveolar | Postalveolar | Palatal | Velar | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Nasal | m | n | ɲ | ŋ | |||
Oclusiva / Africada | p | t | t͡s | t͡ʃ | k | ||
Fricativa | sorda | f | s | ʃ | h | ||
sonoritat | v | (ð) | |||||
Semivocal | j | ||||||
Lateral | l | ||||||
Vibrant | r |
- Les parades abans d'una nasal homorgànica (nasals preestablertes) es realitzen com a desoclusió inaudible.
- /v/ es realitza com una fricativa labiodental [v] en l'inici de la síl·laba (abans d'una vocal), i com bilabial [w] a la coda de la síl·laba (en un grup de consonants).
- /ð/ està present només en l'idioma d'alguns parlants d'edat avançada. Es reemplaça per /r/ o /t/, depenent del dialecte.
Vocals
[modifica]L'inventari de vocals del sami de Pite té una relativa manca de diftongs fonèmics, en comparació amb altres llengües sami i particularment el veí sami de Lule. Al contrari, hi ha més distincions vocàlica d'alçada.
Monotogs | Diftongs | |||
---|---|---|---|---|
Part anterior | Part posterior | Part anterior | Part posterior | |
Tancament | i | u | (ie̯) | (uo̯) |
Mig tancament | e | o | uæ̯ | uɑ̯ |
Mitja obertura | ɛ | ɔ ɔː | ||
Oberta | a aː |
- Les vocals properes /i/ i /u/ es realitzen tan laxes com [ɪ] i [ʊ] respectivament, en posicions no accentuades.
- Mitjanes /e/ i /o/ es diftonguen a [ie̯] i [uo̯], respectivament, quan accentuen.
- /ɔ/ contrasta amb /ɔː/ en parells gairebé mínims com båhtet /ˈpɔːhtet/ "to come" vs båhtjet /ˈpɔhtet/ "to milk".
- /ɛ/ no es produeix en síl·labes no accentuades.
- /ɔ/ pot aparèixer en síl·labes no accentuades, però només quan una síl·laba accentuada anterior conté /ɔ/.
Prosòdia
[modifica]Dialectes
[modifica]Sammallahti[4] divideix els dialectes del sami de Lule de la següent manera:
- Dialectes del nord: Luokta-Mávas a Suècia
- Dialectes centrals: Semisjaur-Njarg a Suècia
- Dialectes del sud: Svaipa a Suècia
Les característiques dels dialectes del nord són:
- Falta de /aː/ → /eː/ umlaut.
- Veu en la quantitat 3 de parades simples (així per tant fort /bː.b/ ~ dèbils /p.p/ etc.), com el sami de Lule.
- /t/ com el resultat del protosàmic *đ.
Les característiques dels dialectes del sud són:
- /r/ com el resultat del protosamic * đ.
Ortografia
[modifica]El sami de Pite va adquirir un estàndard escrit oficial l'any 2019. Les normes de l'ortografia varen ser desenvolupades per l'Associació Sami d'Arjeplog el període 2008-2012.[5] S'assembla molt a l'ortografia del veí sami de Lule.
Lletra | Fonemes | Notes |
---|---|---|
A a | /a/ | |
Á á | /aː/ | |
B b | /p/ | |
D d | /t/ | |
Đ đ | /ð/ | |
E e | /eː/ | Només àtona. |
F f | /f/ | |
G g | /k/ | |
H h | /h/ | |
I i | /i/ | |
J j | /j/ | |
K k | /k/, /kʰ/ | Postaspirada al principi d'una síl·laba accentuada. |
L l | /l/ | |
M m | /m/ | |
N n | /n/ | |
Ŋ ŋ | /ŋ/ | |
O o | /oː/ | Només àtona. |
P p | /p/, /pʰ/ | Postaspirada al principi d'una síl·laba accentuada. |
R r | /r/ | |
S s | /s/ | |
T t | /t/, /tʰ/ | Postaspirada al principi d'una síl·laba accentuada. |
U u | /u/ | |
V v | /v/ | |
Å å | /ɔ/, /ɔː/ | |
Ä ä | /ɛː/ |
Gramàtica
[modifica]Casos
[modifica]El sami de Pite té 9 casos:
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/97/Guolle_Pite_Saami_Noun_Paradigm.jpg/220px-Guolle_Pite_Saami_Noun_Paradigm.jpg)
Verbs
[modifica]Persona
[modifica]Els verbs del sami de Pite es conjuguen per a tres persones gramaticals:
- primera persona
- segona persona
- tercera persona
Mode
[modifica]El sami de Pite té cinc modes gramaticals:
Nombre gramatical
[modifica]Els verbs del sami de Pite es conjuguen per a tres nombres gramaticals:
Temps
[modifica]Els verbs del sami de Pite es conjuguen per dos temps simples:
i dos temps compostos:
Verb negatiu
[modifica]El sami de Pite, com el finès, les altres llengües sami i l'estonià, té un verb negatiu. Al sami de Pite, el verb negatiu es conjuga segons el mode (indicatiu, imperatiu i optatiu), (1a, 2a i 3a) persona i nombre (singular, dual i plural). Això difereix d'unes altres de les altres llengües sami, per exemple el sami septentrional, que no es conjuguen segons el temps i altres llengües sami, que no fan servir l'optativa.
Indicatiu no passat Passat indicatiu sing. dual pl. sing. dual pl. 1 iv ien iehp 1 ittjiv iejmen iejmeh iep ittjijmen ittjijmeh 2 ih iehpen iehpit 2 ittjih iejten iejteh ähpen ihpit ittjijten ittjijteh ihpen 3 ij iepá ieh 3 ittjij iejkán ittjin iepán ittjijka
Per a les versions indicatives no passades que tenen més d'una forma, la segona és del dialecte que es parla al voltant de Björkfjället i la tercera és del dialecte d'Svaipa. La pluralitat en les altres formes es deu a formes paral·leles que no estan lligades al dialecte.
Imperatiu Optatiu sing. dual pl. sing. dual pl. 1 - - - 1 alluv iellun iellup allun allup 2 ieleh iellen iellit 2 alluh ielluten ielluteh alluten alluteh 3 - - - 3 allus ielluska ielluseh alluska alluseh
Notes
[modifica]- ↑ UNESCO Interactive Atlas of the World's Languages in Danger
- ↑ At least 25 speakers in 2010 according to researcher Joshua Wilbur. At least 30 active, native speakers in 2010; at least an additional 20 native speakers who do not use the language actively according to the Pite Sámi dictionary project leader Nils Henrik Bengtsson.
- ↑ (Wilbur 2014: 63–70)
- ↑ Sammallahti, Pekka. The Saami Languages: An Introduction. Kárášjohka: Davvi Girji, 1998.
- ↑ «Nu har pitesamiskan eget skriftspråk» (en suec). Sveriges radio, 20-08-2019 [Consulta: 8 març 2023].
Referències
[modifica]- Lagercrantz, Eliel. Sprachlehre des Westlappischen nach der Mundart von Arjeplog. 25. Helsinki: Suomalais-Ugrilainen Seura, 1926.
- Lehtiranta, Juhani. Arjeploginsaamen äänne- ja taivutusopin pääpiirteet. 212. Helsinki: Suomalais-Ugrilainen Seura, 1992. ISBN 951-9403-55-8.
- Pite Saami Documentation Project. www2.hu-berlin.de/psdp. 2009.05.03.
- Wilbur, Joshua. A Grammar of Pite Sami. 5. Berlín: Language Science Press, 2014. ISBN 978-3-944675-47-3 [Consulta: 10 octubre 2014].