Shuar
Tipus | llengua i llengua viva ![]() |
---|---|
Ús | |
Parlants nadius | 35.000 ![]() ![]() |
Autòcton de | Província de Morona-Santiago ![]() |
Estat | Equador ![]() |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengua indígena llengües ameríndies llengües jívaro-capahuanes llengües jívaro ![]() | |
Característiques | |
Nivell de vulnerabilitat | 3 en perill ![]() |
Codis | |
ISO 639-3 | jiv ![]() |
Glottolog | shua1257 ![]() |
Ethnologue | jiv ![]() |
UNESCO | 759 ![]() |
IETF | jiv ![]() |
Endangered languages | 4329 ![]() |
El shuar o shuar-chicham és un idioma parlat a l'Equador. Es parla en la zona sud-oriental de l'Equador, on s'assenten comunitats indígenes shuars i està molt pròximament emparentat amb el huambisa del Perú. Encara que el grup ètnic shuar supera els 80 mil membres, només uns 35 mil continuen usant la llengua i és a l'Equador on habita la gran majoria dels shuars.[1]
Aspectes històrics, socials i culturals
[modifica]Etimologia de l'autoglotònim
[modifica]Shuar significa en llengua shuar 'ésser humà'. En l'actualitat aquest denominatiu és molt més acceptat per a referir-se al grup ètnic i a la llengua que la mateixa parla, en contraposició al terme castellà jívaro, considerat pejoratiu per ells. Cal assenyalar que tant shuar com a jívaro procedeixen del proto-jívaro *šiwar(a) 'ésser humà'.
El terme chicham significa 'parla, llengua' (és la nominalització del verb chicha- 'parlar') pel que shuar-chicham es remuntaria fins al proto-jívaro *šiwar(a) čičam(a) 'llengua dels homes'.
Història recent
[modifica]La contribució lingüística del shuar al castellà no va servir en molt a les comunitats Shuar per a conservar la seva llengua, fins a la creació de la Federación de Centros Shuar del Ecuador, primera organització d'aquesta classe a Amèrica Llatina.
A partir d'això es va aconseguir obtenir el molt útil Sistema d'Educació Radiofònica Bilingüe Intercultural Shuar (SERBISH), que va iniciar des de 1968 i més tard va servir com a eix per al desenvolupament de les escoles bilingües, que recentment han estat creades.[2] El propòsit principal de l'educació bilingüe i intercultural, va ser ensenyar als Shuar espanyol per a això ells puguin demandar igual tracte com a ciutadans equatorians i permetre al seu idioma ser una llengua moderna i vibrant. Veient al futur els Shuar, confiant en la seva fortalesa organitzacional s'han proposat projectes molt ambiciosos com la creació d'un canal de televisió educacional, per a això ells estan buscant assistència i finançament tècnics a l'estranger.
Malgrat tot això, només un terç de la població equatoriana parla una o diverses llengües natives, els Shuar van haver d'esperar fins a la nova constitució de 1998 per al reconeixement formal al fet que la seva llengua sigui usada oficialment.
Distribució
[modifica]L'idioma shuar es parla des del centre fins al sud de la regió amazònica en l'Equador, específicament a les províncies de Pastaza, Morona Santiago i província de Zamora-Chinchipe.
Descripció lingüística
[modifica]Fonologia
[modifica]L'inventari fonològic establert per Turner (1958) és relativament simple:
Labial | Alveolar | Palatal | Vetllar | Glotal | |
---|---|---|---|---|---|
Oclusivess | p | t | k | ||
Africades | c | č | |||
Fricatives | s | š | h | ||
Aproximants | w | r | y | ||
Nasal | m | n | ŋ |
L'inventari vocàlic també és relativament simple:
orals | nasals | |||||
---|---|---|---|---|---|---|
anterior | central | posterior | anterior | central | posterior | |
tancades | i | ɨ | u | ĩ | ɨ̃ | ũ |
Obertes | a | ã |
Algunes fonts afegeixen una vocal [e] però aquesta és un al·lòfon de /a/ en un entorn palatal, altres fonts usen la representa gràficament <e> per al fonema /ɨ/.
Morfologia
[modifica]El shuar és una llengua aglutinant que usa gairebé exclusivament la sufixació tant per la derivació de paraules com per la flexió gramatical (només s'ha descrit un prefix que serveix per a formar el causatiu d'alguns verbs).
La morfologia nominal és relativament simple ja que b��sicament consisteix en arrels desnundas amb algun element díctic clitizado, però no apareixen distincions de gènere o número en el nom o els adjectius (quan una forma lèxica és objecte verbal es marca amb l'afix -n). En canvi la morfologia verbal és notòriament complexa. Una forma verbal pot marcar aspecte, temps-mode, agent, pacient, negació i evidencialitat. Una formal verbal personal en shuar sol consistir en una llarga cadena de sufixos de la següent forma:
Arrel Relació
pronominalNomina-
litzadorAspecte Negació Temps-
ModePersona
1Persona
2Evidencial V -ram/-rma/-tma
-karta/-kartu
-tu/-ru-Ø/-i
-k
-ki
-r
-s-č(a) -Ø
-ma
-mia
-tat/-tta-ha
-h
-me
-u-Ø
-ha
-h
-me
-u-i
-api
-k
-(a)š-tniu -a
-it
El següent cuador mostra la conjugació del verb 'ser, estar' en el present:
Penke chicham wi yaitjai 'estic, sóc' ametme 'estàs, ets' ni yaiti 'està, és'
Sintaxi
[modifica]Respecte a l'ordre bàsic el shuar és una llengua molt consistentment SOV:
Vocabulari
[modifica]Des de l'última colonització realitzada pels migrants mestissos i blancs a la Amazonía Equatoriana, la llengua shuar ha servit com a base per als moltíssims topònims i noms de plantes que ara existeixen a les províncies de Pastaza, Morona Santiago i Zamora Chinchipe.
Referència
[modifica]- ↑ Error: hi ha títol o url però calen tots dos paràmetres.Unrepresented Nations and People Organization (UNPO). «[{{{url}}} The Shuar, a Forgotten Indigenous Community in Ecuador.]».[1]
- ↑ Grenoble, Lenore A. Saving Languages: An introduction to language revitilization. Nova York: Cambridge University Press, 2006, p. 78–83. ISBN 978-0-521-81621-2.
Bibliografia
[modifica]- Adelaar, Willem F.H. with Pieter C. Muysken. (2004) The languages of the Andes (especialmente la sección 4.4 "The Jivaroan languages", pp. 432-437). Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-36275-7.
- Turner, Glen D. (1958): "Alternative phonemicizing in Jivaro", en International Journal of American Linguistics 24, 2, pp. 87–94.