Sotsobre
El sotsobre[1] d'una embarcació ("de sota a sobre"),[2] es produeix quan la seva posició d'equilibri deixa de ser estable a nivell transversal. Per a una embarcació que navega a vela, són les forces creades pel vent que poden generar un moment d'escora important, en altres casos l'error humà i/o un fenomen extern fan que el vaixell s'inclini més enllà del punt d'equilibri fent que les respectives posicions del centre d'empenyiment i del centre de gravetat de la carena generin un parell que fa sotsobrar el vaixell.
En el cas d'una embarcació esportiva de vela lleugera el sotsobrar (anomenat comunament bolcar ) és normal en aquest cas i no és greu. L'origen està normalment a voler aprofitar fins al límit una velocitat excessiva.
Els grans vaixells sotsobren generalment després d'una acumulació de problemes, i/o errors humans. L'entrada d'aigua que esdevé posteriorment sol causar la pèrdua de la nau. Alguns casos van ser molt publicitats, com les següents:
- Ruptura del buc (Prestige (petrolier))
- Errors en el maneig de la càrrega (Repubblica di Genova[3]-Cougar Ace)[4]
Etimologia
[modifica]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/65/ISAF_Team_Racing_World_Championship_2005_%28AUS_2%29.jpg/220px-ISAF_Team_Racing_World_Championship_2005_%28AUS_2%29.jpg)
És evident el seu origen en el català medieval "sotsobre: sota a sobre" reconegut en el DCVB i en el Coromines.[5] El DRAE ho reconeix indirectament en donar-li un origen llunyà del llatí ("de sub: debajo i supra: encima", i en llatí no existeix el terme), quan només cal llegir les referències catalanes del segle XV al Tirant lo blanc (apareix al mig d'un combat, no amb el sentit nàutic):[6]
« | ...Feu caure tres voltes a Tirant en terra, e tres voltes lo sotsobrà... | » |
— Tirant, c. 60. |
En la seva accepció nàutica hi ha una referència en la Crònica de Ramon Muntaner.[7]
Causes en una embarcació de rem
[modifica]- "Falsa palada" (error en una palada quan s'està donant empenta)
- Ona
Causes en un veler
[modifica]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/42/Rejsning-af-kaentret-hobie-cat.jpg/220px-Rejsning-af-kaentret-hobie-cat.jpg)
Causes en grans vaixells
[modifica]- Desplaçament de la càrrega
- La mala gestió dels moviments de càrrega: és el cas per exemple dels vaixels que transporten una càrrega inestable (grà, etc.) que pot moure's d'un costat a l'altre.
- Via d'aigua: La separació dels compartiments estancs del vaixell pot reduir l'impacte d'una via d'aigua
- Carena líquida: separant lles carenes líquides en diferents compartiments es reduirà els efectes causats pel seu moviment.
Vegeu també
[modifica]Referències
[modifica]- ↑ DCVB:Sotsobre.
- ↑ Ramon MUNTANER; Antonio de BOFARULL Y BROCÁ Crónica Catalana ... Texto original y traduccion castellana, acompañada de numerosas notas, por Antonio de Bofarull. Cat.&Span, 1860, p. 412–.
- ↑ Lien ext "Fortunes de mer"
- ↑ Lien ext "Fortunes de mer"
- ↑ Joan Corominas; Joseph Gulsoy & Max Cahner. Diccionari etimològic i complementari de la llengua catalana. Curial Edicions Catalanes, 1988. ISBN 978-84-7256-315-5 [Consulta: 5 agost 2011].
- ↑ Joanot Martorell; Martí Joan de Galba & Martín de Riquer & Maria Josepa Gallofré. Tirant lo Blanc. Edicions 62, 1983. ISBN 9788429720051 [Consulta: 4 agost 2011].
- ↑ Ramon Muntaner. Chronica, o Descripcio dels fets e hazanyes del inclyt rey don Iaume Primer, rey Darago, de Mallorques, e de Valencia, compte de Barcelona e de Muntpesller, e de molts de sos descendents. en casa de Iaume Cortey, 1562, p. 404–.