Antakya
Antakya Antiochie | |
---|---|
![]() | |
Poloha | |
Souřadnice | 36°12′9″ s. š., 36°9′38″ v. d. |
Nadmořská výška | 67 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+03:00 |
Stát | ![]() |
Provincie | Hatay |
![]() ![]() Antakya Antakya, Turecko | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Počet obyvatel | 377 793 (2018) |
Správa | |
Starosta | Izzettin Yılmaz |
Zakladatel | Seleukos I. Níkátor |
Oficiální web | www |
Telefonní předvolba | 326 |
PSČ | 31000 |
Označení vozidel | 31 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Antakya (arabsky انطاكية, Anṭākyä; z řeckého Ἀντιόχεια, latinsky Antiocheia) je hlavní město Hatayské provincie v jižním Turecku, nedaleko hranic se Sýrií v údolí řeky Ásí, asi 20 km od jejího ústí do Středozemního moře.
Historie
[editovat | editovat zdroj]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1c/Louis-Fran%C3%A7ois_Cassas%2C_Antioche%2C_appeler_par_les_Arabes_Anthakyeh.jpg/220px-Louis-Fran%C3%A7ois_Cassas%2C_Antioche%2C_appeler_par_les_Arabes_Anthakyeh.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/92/Roman_Catholic_Church_Antakya_1.jpg/220px-Roman_Catholic_Church_Antakya_1.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/34/ANTAKYA_EYL%C3%9CL_2011_-_panoramio_%281%29.jpg/220px-ANTAKYA_EYL%C3%9CL_2011_-_panoramio_%281%29.jpg)
Území bylo osídleno již v 6. tisíciletí př. n. l. Město leží v místech významného antického historického města Antiochie. Makedonský král Alexandr Veliký po vítězství nad Peršany v bitvě u Issu v roce 333 př. n. l. následoval Oronty na jih do Sýrie a obsadil také tuto oblast. Město Antiochie však bylo založeno až po Alexandrově smrti v roce 300 př. n. l., založil je helénský král Seleukos I. Níkátor. Město svou polohou a významem sehrálo důležitou strategickou roli v říších Seleukovské, Římské i Byzantské. Byzantinci se utkali s perskými Sásánovci při obléhání Antiochie. Perský král Šapúr I. porazil římskou armádu, ale v bitvě u Antiochie v roce 613 Peršané město dobyli. Křesťanství zde zapustilo kořeny již v době apoštolské, zejména díky práci sv. Pavla a sv. Barnabáše[1]. Šlo zejména o syrskou a antiochijskou pravoslavnou církev, stejně jako během vzestupu islámu, k němuž došlo po dobytí města Araby, kteří je přejmenovali na Anatakyi. Byzantintští císaři vládli městu od roku 969, Seldžukové v roce 1084, nad nimiž zvítězili roku 1098 křižáci a v roce 1268 Mamlúkové.
V roce 1517 se město stalo součástí Osmanské říše, která je začlenila do Aleppského ejáletu. Po první světové válce a zániku říše bylo součástí mandátních území Francie, v roce 1939 se na základě referenda stalo součástí Turecka.
Zemětřesení 2023
[editovat | editovat zdroj]Město leží v seismickém pásmu. 6. února 2023 utrpěla Antakya katastrofální škody v důsledku zemětřesení mezi Tureckem a Sýrií. Nejméně 1200 budov v centru města a ve čtvrtích Kirikhan a İskenderun bylo srovnáno se zemí. Zřítily se „téměř všechny“ domy v okrese Cebrail, zničeny byly historické kostely a mešity, včetně kostela sv. Petra a Pavla.
Obyvatelstvo
[editovat | editovat zdroj]Dnešní město má přibližně 378 tisíc převážně tureckých a menšinově arabských obyvatel.
Památky
[editovat | editovat zdroj]- Skalní kostel sv. Petra a Pavla, zdejších následovníků Ježíše, kteří byli podle Nového zákona jako první nazýváni „křesťany“[2], patří řecké pravoslavné církvi.
- Kostel sv. Pavla
- Klášter sv. Simeona
- Mešita Habib'i Neccar
- Hrad Bagras postaven křižáky a templáři
- Hatayské archeologické muzeum je známé svou sbírkou římských a byzantských mozaik.
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]Související články
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Antakya na Wikimedia Commons