Chaj-pej
Tibetský autonomní kraj Chaj-pej མཚོ་བྱང་བོད་རིགས་རང་སྐྱོང་ཁུལ་ 海北藏族自治州 | |
---|---|
![]() | |
Geografie | |
Hlavní město | Si-chaj |
Souřadnice | 36°57′29″ s. š., 100°53′59″ v. d. |
Rozloha | 34 068 km² |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
Obyvatelstvo | |
Počet obyvatel | 273 000 (2012) |
Hustota zalidnění | 8 obyv./km² |
HDP/obyv. | ¥ |
Jazyk | Amdo tibetština, čínština, místní nářečí čínštiny |
Národnostní složení | Číňané, Chuejové, Tibeťané, Mongolové |
Náboženství | tibetský buddhismus, islám |
Správa regionu | |
Stát | ![]() |
Nadřazený celek | provincie Čching-chaj, ČLR |
Druh celku | autonomní kraj |
Podřízené celky | 3 okresy, 1 autonomní okres |
Vznik | 1953 |
Měna | Čínský jüan |
Mezinárodní identifikace | |
Telefonní předvolba | (+86) 0970 |
Označení vozidel | 青C |
Oficiální web | www |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Chaj-pej, nebo také Ccho džang plným názvem Tibetský autonomní kraj Chaj-pej (tibetsky: མཚོ་བྱང་བོད་རིགས་རང་སྐྱོང་ཁུལ།, Wylie: mtsho-byang Bod-rigs rang-skyong-khul; čínsky: 海北藏族自治州, pchin-jin: Huángnán Zàngzú Zìzhìzhōu) je autonomní kraj v provincii Čching-chaj v Čínské lidové republice. Název "ccho-džang/chaj-pej" znamená "severně od jezera". Kraj se nachází severně od jezera Kukunor.
Geografie
[editovat | editovat zdroj]Kraj leží na severovýchodě Tibetské náhorní plošiny, zároveň na severovýchodě provincie Čching-chaj. Na severu sousedí s provincií Kan-su, na východě s okresy města Si-ning, na jihu leží jezero Kukunor a kraj Chaj-nan a na západě kraj Chaj-si.
Na hranicích s provincií Kan-su se od západu na východ táhne pohoří Čchi-lien, které dosahuje výšky přes 5000 metrů. Průměrná nadmořská výška kraje se pohybuje okolo 3 500 m n. m., 85 % regionu se nachází ve výše než 3000 metrů nad mořem. V pohoří Čchi-lien pramení množství řek, které zásobují region vodou. Většina řek teče do jezera Kukunor.
Administrativní členění
[editovat | editovat zdroj]Mapa | # | název (český přepis) | název tibetsky | tibetsky (Wylie) | čínsky (znaky) | čínsky (pchin-jin) | Obyvatelstvo (2010) |
Rozloha (km²) |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||
okresy | ||||||||
1 | Chaj-jen | ཧའི་ཡོན་རྫོང་ | ha'i yon rdzong | 海晏县 | Hǎiyàn Xiàn | 37 788 | 4 348 | |
2 | Čchi-lien | ཆི་ལེན་རྫོང་ | chi len rdzong | 祁连县 | Qílián Xiàn | 46 473 | 15 610 | |
3 | Kangccha | རྐང་ཚ་རྫོང་ | rkang tsha rdzong | 刚察县 | Gāngchá Xiàn | 41 333 | 12 500 | |
autonomní okres | ||||||||
4 | Men-jüan | མོང་ཡོན་ ཧུའེ་རིགས་རང་སྐྱོང་རྫོང་ |
mong yon hu'e rigs rang skyong rdzong |
门源回族自治县 | Ményuán Huízú Zìzhìxiàn |
147 710 | 6 896 |
Demografie
[editovat | editovat zdroj]V roce 1953 žilo v kraji 68 402 obyvatel, z toho Číňanů 26 tisíc (38 %), Tibeťanů 19 tisíc (28 %), Chuejů 17 tisíc (25 %), Mongolů 3700 (5 %) a dalších 14 národností.
V roce 1982 zde žilo 219 692 obyvatel, z toho Číňanů 109 tisíc (49 %), Chuejů 55 tisíc (25 %), Tibeťanů 39,5 tisíc (18 %), Mongolů 8890 (4 %), Monguorů 5000 (2 %) a další národnosti.
V roce 2008 žilo v kraji 278 486 obyvatel. 100 tisíc Číňanů (35 %), 31 % Chuejů, 24 % Tibeťanů, 5 % Mongolů, 3 % Monguorů, dalších více než deset národností tvořilo necelé 1 % celkového počtu obyvatel.
Okres | Tibeťané | % | Chuejové | % | Mongolové | % | Monguoři | % |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Chaj-jen | 8 881 | 13 % | 1 148 | 1 % | 5 334 | 37 % | 762 | 9 % |
Čchi-lien | 14 300 | 21 % | 16 844 | 19 % | 4 968 | 34 % | 1 103 | 13 % |
Kangccha | 28 568 | 42 % | 1 025 | 1 % | 1 193 | 8 % | 399 | 5 % |
Men-jüan | 16 117 | 24 % | 67 810 | 78 % | 2 994 | 21 % | 6 087 | 73 % |
86 % populace národnosti Salarů v kraji žije v okrese Čchi-lien.[1]
Doprava
[editovat | editovat zdroj]Prefekturou prochází dálnice G315 vedoucí z města Si-ning do Kašgaru. Severně od jezera také vede železnice do Lhasy.
Atomové město
[editovat | editovat zdroj]V oblasti se nachází první čínská továrna pro výrobu a testování atomových zbraní. Výrobna se začala stavět v roce 1958 pod názvem „Továrna 221“ a dodnes oblast nese název „Atomové město“ (原子城, Jüan-c’ čcheng). V roce 1987 bylo rozhodnuto o ukončení provozu a předání oblasti z rukou armády státu. Provoz byl zastaven v roce 1993 a v blízkosti postaveno město Si-chaj, které je dnes správním centrem kraje. V roce 2001 byla oblast továrny zařazena na seznam národního dědictví a zpřístupněna veřejnosti. Během fungování továrny zde bylo vyrobeno a v okolí odzkoušeno množství jaderných zbraní.
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ 人口民族 [online]. Haibei: Haibei gov, 20.10.2009 [cit. 2015-05-19]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2015-04-07. (čínsky)
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Chaj-pej na Wikimedia Commons
- (čínsky) Oficiální stránky prefektury Chaj-pej Archivováno 28. 4. 2021 na Wayback Machine.