Emil Geistlich
Emil Geistlich | |
---|---|
![]() Emil Geistlich (časopis Český svět, 1920) | |
Narození | 13. října 1870 Karlín |
Úmrtí | 7. července 1922 (ve věku 51 let) Baška |
Povolání | podnikatel |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Emil Geistlich (13. října 1870 Karlín – 7. července 1922 Baška) byl český typograf, podnikatel a spisovatel zakladatel přímořského letoviska ve městě Baška na ostrově Krk v pozdějším Chorvatsku. Svou zdejší podnikatelskou činností předznamenal českou přímořskou turistiku na chorvatském Jadranu.
Život
[editovat | editovat zdroj]Mládí a profese tiskaře
[editovat | editovat zdroj]Narodil se jako Emil František Geistlich v Karlíně, na tehdejším východním předměstí Prahy, do rodiny Pavla Geistlicha a Anny, rozené Drbohlavové. Otec byl válečným invalidou, později pracoval jako hlídače pomníku pruského polního maršála Kurta von Schwerina na vojenském hřbitově ve Štěrboholích u Prahy. Emil začal pracovat jako tiskař a typograf, posléze se vypracoval se na ředitele tiskárny Politika v Praze, vydávající mj. deník Národní politika a sídlící ve vlastní budově na pražském Václavském náměstí. Byl mj. aktivním členem Sokola.
V Chorvatsku
[editovat | editovat zdroj]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c9/%C4%8Cinovn%C3%ADci_%C4%8Desk%C3%BDch_mo%C5%99sk%C3%BDch_l%C3%A1zn%C3%AD_Ba%C5%A1ka_%28Sv%C4%9Btozor%2C_%C4%8D._24%2C_1912%29.png/246px-%C4%8Cinovn%C3%ADci_%C4%8Desk%C3%BDch_mo%C5%99sk%C3%BDch_l%C3%A1zn%C3%AD_Ba%C5%A1ka_%28Sv%C4%9Btozor%2C_%C4%8D._24%2C_1912%29.png)
V srpnu 1909 se s dcerou Annou vydal k moři do letoviska Baška na ostrově Krk, kde se seznámil se skupinou místních podnikatelů v čele s hoteliérem Ante Tudorem,[1] kteří tu o rok dříve založili lázeňské družstvo. Vzhledem k dosavadním neúspěchům družstva (v Bašce neměli zájem o německé ani o italské hosty),[2] s nimi Geistlich uzavřel dohodu, na základě které se zavázal pro družstvo se pro něj pokusí získat kapitál a klientelu v Praze. V Čechách pak začal pořádat přednášky o chorvatském přímoří, na nichž mu při projekcích asistoval i průkopník české kinematografie Viktor Ponrepo. Roku 1910 pak v Bašce oteřel vlastní restauraci s českou kuchyní a pivem. Pro lázně získal i českou lékařku, jednu z prvních absolventek pražské lékařské fakulty, Zdeňku Čermákovou.[3][4] Roku 1911 zde pak vybudoval hotel Baška, postavený českými autory, stavitelem Janouškem a Matějem Blechou podle projektu Emila Králíčka.[2] O provoz restaurace a hotelu pečovala Geistlichova manželka Anna, Geistlich současně nadále podnikal v Praze.
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5d/First_czech_in_Baska_-_panoramio.jpg/197px-First_czech_in_Baska_-_panoramio.jpg)
Již 1911 do Bašky přijelo několik set českých návštěvníků. Letovisko bylo nadále programově budováno jako národní, dostupné i pro střední třídu, cíleně se vymezující zejména proti letovisku v Opatiji, které navštěvovala primárně německá klientela. Lázeňský podnik byl posléze přeměněn ve společnost Chorvatsko-české mořské lázně Baška. Během první světové války zde byl provoz přerušen, Bašku následně během války vyplenilo italské vojsko. Geistlich však budovy zrenovoval a provoz hotelu roku 1921 obnovil.
Byl autorem literatury o Istrii a též odborné literatury z oboru knihtiskařství.
Úmrtí
[editovat | editovat zdroj]Emil Heistlich zemřel 7. července 1922 v Bašce ve věku 51 let na zápal plic.[2] Pohřben byl na hřbitově u kostela sv. Jana v Bašce, náhrobek zdobí plastika s jeho podobiznou od sochaře Karla Babky.
Anna Geistichová hotel provozovala až do začátku druhé světové války,[3] de iure pak až do znárodnění v roce 1948. Zdeňka Čermáková pak žia a pracovala v Bašce až do své smrti v roce 1968.
V Bašce byla po Emilu Geistlichovi pojmenována ulice. V přístavu byla pak roku 1928 umístěna jeho busta.[5]
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Češi a Baška | Chorvatsko.cz. www.chorvatsko.cz [online]. [cit. 2024-01-12]. Dostupné online.
- ↑ a b c Počátky turistického ruchu na Jadranu jsou spjaty s českými architekty | Design. Lidovky.cz [online]. 2014-10-30 [cit. 2024-01-12]. Dostupné online.
- ↑ a b Dějiny a současnost, Jak Emil Geistlich naučil Čechy jezdit na Jadran. Dějiny a současnost [online]. [cit. 2024-01-12]. Dostupné online.
- ↑ Průkopníky turistiky v Chorvatsku byli Češi. Radiožurnál [online]. 2010-09-05 [cit. 2024-01-12]. Dostupné online.
- ↑ Diskuse: Emil Geistlich: novinář, který přivedl české turisty do Chorvatska. iDNES.cz [online]. [cit. 2024-01-12]. Dostupné online.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- CHRUDINA, Ladislav. Historie Chorvatsko-českých mořských lázní Baška na ostrově Krku. Praha: Sdělovací technika, c2003, s. [2]. ISBN 80-86645-03-7. Dostupné online
- Ročenka československých knihtiskařů. Praha: Spolek faktorů knihtiskáren a písmolijen, 1923, 6(1), s. [16a]. Dostupné online
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Emil Geistlich na Wikimedia Commons
- Bibliografický slovník AV ČR
- Čeští podnikatelé 20. století
- Čeští typografové
- Čeští tiskaři
- Čeští hoteliéři
- Češi v Chorvatsku
- Narození v roce 1870
- Narození 13. října
- Úmrtí v roce 1922
- Narození v Karlíně
- Úmrtí 7. července
- Zemřelí na zápal plic
- Členové Sokola
- Baška (Chorvatsko)
- Úmrtí v Přímořsko-gorskokotarské župě
- Pohřbení v Přímořsko-gorskokotarské župě