Gnadenwald
Gnadenwald | |
---|---|
![]() | |
Poloha | |
Souřadnice | 47°19′ s. š., 11°33′ v. d. |
Nadmořská výška | 879 m n. m. |
Časové pásmo | SEČ/SELČ |
Stát | ![]() |
Spolková země | Tyrolsko |
Okres | Innsbruck-venkov |
![]() ![]() Gnadenwald | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 11,5 km² |
Počet obyvatel | 826 (2021)[1] |
Hustota zalidnění | 71,8 obyv./km² |
Správa | |
Starosta | Adelheid Profeta |
Oficiální web | www |
kontakt | |
Telefonní předvolba | 05223 |
PSČ | 6069 |
Označení vozidel | IL |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Gnadenwald je obec v Rakousku ve spolkové zemi Tyrolsko v okrese Innsbruck-venkov. V soudním okrese Hall in Tirol. V obci žije 826[1] obyvatel.
Poloha
[editovat | editovat zdroj]Gnadenwald leží na severní terase údolí Innu pod Bettelwurfem na úpatí přírodního parku Karwendel. Velmi rozptýlená obecní oblast se rozkládá na území farních kostelů Svatý Martin a Svatý Michal a dalších osad.
Obec má velký podíl dojíždějících.
K obci patří také vrchol Hinterhornalm (1524 m n. m.) a vrchol Walder Alm (1501 m n. m.), vzdálený 20 minut chůze na východ. Gnadenwald leží na Tyrolské svatojakubské cestě.[2]
Části obce
[editovat | editovat zdroj]Součástí obce Gnadenwald je i stejnojmenné katastrální území. Ke Gnadenwaldu patří následující části:
- Svatý Martin (Rotte)
- Svatý Michael (Rotte)
- Brantach (osada)
- Außerwald (rozptýlené domy)
- Gungglkopf (roztroušené domy)
- Innerwald (rozptýlené domy)
- Mairbach (rozptýlené domy)
Dalšími lokalitami v obci jsou klášter svatého Martina, Speckbacherova kaple a kaple Walder Alm. Jedinou horskou salaší v obci je Walder Alm.
Sousední obce
[editovat | editovat zdroj]Obec Gnadenwald sousedí na severu s obcí Vomp, na východě s obcí Terfens, na jihu s obcí Fritzens a na západě s obcí Absam.
Historie
[editovat | editovat zdroj]Podle archeologických nálezů pazourkové čepele, brože z pozdní doby laténské a keramiky z pozdní doby železné byla oblast osídlená už v pravěku.[3]
První písemná zmínka pochází z roku 1071, kdy byl majetek v locis Walda (latinsky vesnice Wald) a Ǒste (Österberg) převeden na kolegiátní klášter svaté Gertrudy v Augsburgu jako dar.[4] V roce 1085 bylo místo pojmenováno jako mons supra Tervanes (latinsky hora nad Terfens). V roce 1277 jsou v listinách zmiňovány různé Schwaighof[pozn. 1] na území dnešní obce. Již v roce 1313 je obec, která se tehdy ještě nazývala Gemain auf dem Wald, doložena jako finančně (daňově) nezávislá obec pod správou dvora Thaur.
V roce 1445 byla postavena pustevna, která byla v roce 1497 přestavěna na malý klášter, kde se následně usadily sestry z kláštera magdalenek v Absamu, ale v roce 1520 klášter vyhořel. Teprve o 118 let později byl klášter včetně kostela přestavěn a od té doby v něm až do roku 1820 žili poustevníci.
Název Gnadenwald je poprvé doložen v roce 1718 a od roku 1800 je oficiálním názvem.[3]
Hospodářskou základnu obce tvořily kromě Schwaighöfen také čtyři mlýny na prach (prachárny) do roku 1893 a lom na mramor.
Kulturní památky
[editovat | editovat zdroj]- Katolický farní kostel svatého Michala v Gnadenwaldu je poprvé zmiňován v listině z roku 1337, pravděpodobně byl postaven jako dřevěný kostel v 11. století. V roce 1741 byl barokizován a v roce 1825 prodloužen. Věž a úzká vitrážová okna stále ukazují na gotické kořeny kostela. Pozoruhodné jsou nástropní fresky götznerského malíře Antona Kirchebnera z roku 1730, které zobrazují gnadenwaldskou krajinu se dvěma kostely a dobový lidový kroj. Fara ke kostelu byla postavena v roce 1741, kdy byl Gnadenwald povýšen na farnost. V roce 1908 byla před kostelem vysazena lípa u příležitosti 60. výročí nástupu císaře Františka Josefa.[3][5]
- Benefiční kostel svatého Martina pochází z kaple postavené již v 11. století v blízkosti loveckého zámečku. Od roku 1445 byla ke kostelu připojena poustevna, která byla později rozšířena na klášter, který však v roce 1520 vyhořel spolu s kostelem. Nová budova, dokončená v roce 1638, byla v letech 1724-1732 zbarokizována. Kostelní věž byla v roce 1692 kompletně přestavěna, protože ta původní byla poškozena při zemětřesení v roce 1670.[3][5]
- Na místě rodného domu Josefa Speckbachera dnes stojí Speckbacherova pamětní kaple, která připomíná tyrolského bojovníka za svobodu.[5][6]
- Kapli Marie Schutzové nad Walder Alm věnovali v letech 1965-1967 navrátilci z druhé světové války z vděčnosti za to, že přežili válku.[5]
Galerie
[editovat | editovat zdroj]-
Farní kostel svatého Michaela
-
Kostel svatého Martina
-
Walder Alm v zimě
-
Kaple na Walder Alm
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Poznámky
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Panský statek zaměřený na chov dobytka
Reference
[editovat | editovat zdroj]V tomto článku byl použit překlad textu z článku Gnadenwald na německé Wikipedii.
- ↑ a b Dostupné online.
- ↑ Der Jakobsweg in Tirol. www.hall-wattens.at [online]. [cit. 2022-07-26]. Dostupné online.
- ↑ a b c d Gnadenwald. www.geschichte-tirol.com [online]. [cit. 2022-07-26]. Dostupné online.
- ↑ BITSCHNAU, Martin; OBERMAIR, Hannes. Tiroler Urkundenbuch / Abt. 2. Die Urkunden zur Geschichte des Inn-, Eisack- und Pustertals Bd. 1. Bis zum Jahr 1140.. Innsbruck: Universitätsverl. Wagner, 2009. 399 s. Dostupné online. ISBN 978-3-7030-0469-8, ISBN 3-7030-0469-X. OCLC 501323164 S. 216.
- ↑ a b c d Seelsorgeraum Baumkirchen Gnadenwald Mils - Unsere Kirchen. web.archive.org [online]. 2015-12-08 [cit. 2022-07-26]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu.
- ↑ Gnadenwald (Speckbacher Kapelle), Bezirk Innsbruck Land, Tirol, Österreich - Onlineprojekt Gefallenendenkmäler. www.denkmalprojekt.org [online]. [cit. 2022-07-26]. Dostupné online.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Gnadenwald na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky obce