Karel Bendl
Karel Bendl | |
---|---|
![]() Vilímkův portrét Karla Bendla | |
Narození | 16. dubna 1838 Praha, Čechy ![]() |
Úmrtí | 20. září 1897 (ve věku 59 let) Bubeneč ![]() |
Místo pohřbení | Olšanské hřbitovy |
Národnost | česká |
Alma mater | Pražská konzervatoř |
Povolání | hudební skladatel a sbormistr |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Karel Bendl, pseudonym Podskalský (16. dubna 1838 Praha-Nové Město[1] – 20. září 1897 Bubeneč[2][3]) byl český skladatel a sbormistr.
Život
[editovat | editovat zdroj]Karel Bendl se původně vyučil rukavičkářem. Řemeslu se však nikdy nevěnoval. Vystudoval pražskou varhanickou školu v roce 1858 a stal se učitelem hudby. Působil rovněž v Umělecké besedě a v pěveckém sdružení Hlahol pražský. V roce 1864 se stal 2. kapelníkem německé opery v Bruselu a o rok později sbormistrem německé opery v Amsterodamu. Krátce působil rovněž v Paříži. Po návratu do Čech se stal sbormistrem pražského Hlaholu. Původně pouze mužský sbor rozšířil na velký smíšený sbor a proslul zejména uváděním velkých romantických skladeb. V letech 1874–1875 byl i druhým dirigentem Prozatímního divadla. Byl důvěrným přítelem Antonína Dvořáka. Podporoval jej v jeho těžkých začátcích a později v době Dvořákovy cesty po Spojených státech jej zastupoval na konzervatoři jako učitel skladby. Od 3. července 1890 byl řádným členem České akademie věd a umění.[4]
Vedle Bedřicha Smetany a Antonína Dvořáka byl Bendl nejoblíbenějším českým skladatelem druhé poloviny 19. století. Jeho opera Leila se stala hned po Prodané nevěstě druhou českou operou vydanou tiskem. Bendlova tvorba nese znaky mírně sentimentálního romantismu (velmi obdivoval zejména F. Mendelsohna-Bartholdy). Často komponoval díla na typicky vlastenecké náměty (např. opery Černohorci, Dítě Tábora, Švanda dudák, či balet Česká svatba). Dnes jsou jeho orchestrální a operní díla prakticky zcela zapomenuta. Živá je však Bendlova sborová tvorba a to nejen pro jeho zásluhy o rozvoj sborového zpěvu v Čechách, ale i pro nesporné hudební kvality.
Rodinný život
[editovat | editovat zdroj]Byl ženat s Marií, rozenou Mráčkovou (1850–??), jejich syn Karel (1871–1871) předčasně zemřel. Manželství bylo rozvedeno od stolu a lože v roce 1878.[5]
Památka
[editovat | editovat zdroj]V Bubenči v Praze má pomník na rohu ulic Pelléovy a Pod kaštany od Stanislava Suchardy. V letech 1900–1920 po něm byla v Bubenči také pojmenována ulice, dne��ní Maďarská,[6] další Bendlova ulice byla na Žižkově (dnešní Ševčíkova). Nyní je Bendlova ulice v České Lípě; název získala v roce 1945.[7]
Dílo
[editovat | editovat zdroj]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ec/Praha%2C_Bubenec_-_Karel_Bendl.jpg/220px-Praha%2C_Bubenec_-_Karel_Bendl.jpg)
Orchestrální skladby
[editovat | editovat zdroj]- Tarantella, (1881)
- Jihoslovanská rhapsodie (1881)
- Slavnostní pochod k otevření Národního divadla (1881)
- Polonéza, (1882)
- Dithyramb, (1887)
- Capriccio (1887)
- 6 sousedských, (1889)
- Ouvertura
dalších cca 30 drobných skladeb.
Písně
[editovat | editovat zdroj]- 6 písní z Rukopisu královédvorského (1875)
- Cigánské melodie (slova Adolfa Heyduka, 1881)
- Cypřiše (slova Gustav Pfleger Moravský, 1882)
- Písně v národním tónu (1882)
- Dětské písně, (1880)
- Květy lásky, (1883)
- Za šera (slova Vítězslav Hálek, 1884)
- Skřivánčí písně (slova Josef Václav Sládek, 1886)
- 12 milostných písní, (1891)
- Album písní (10 sešitů)
- Slavín (4 sešity úprav lidových písní slovanských národů)
- 10 dvojzpěvů pro soprán a alt
- Patero dvojzpěvů pro ženské hlasy (slova Vítězslav Hálek)
- V přírodě (12 dvojzpěvů na slova Vítězslava Hálka)
Sbory
[editovat | editovat zdroj]Celkem zkomponoval na 300 sborů. Mezi nimi např.:
- Umírající husita (1869)
- Kališníci (1870)
- Smrt Prokopa Velikého (1871)
- Po bitvě na Bílé hoře (1872)
- Ebrejská elegie (1874)
- 6 zpěvů na slova Hálkova (1871)
- Zlatá hodinka (1881)
- Obžínky (1887)
Úplný soupis je součástí diplomové práce J. Mikeše: Sbory Karla Bendla (Universita Karlova, 1957).
Kantáty
[editovat | editovat zdroj]- Švanda dudák – Jaroslav Vrchlický (1881)
- Štědrý den – Karel Jaromír Erben (1885)
Opery
[editovat | editovat zdroj]- Lejla – Eliška Krásnohorská, (1867)
- Břetislav – Eliška Krásnohorská, (1869)
- Starý ženich – Karel Sabina, (1871)
- Čarovný květ – Eduard Rüffer, (1876)
- Černohorci – Josef Otakar Veselý, (1881)
- Gina – G. J. Cimino, (1884)
- Karel Škréta – Eliška Krásnohorská, (1883)
- Dítě Tábora – Eliška Krásnohorská, (1886)
- Máti Míla – Alex Delmar, Václav Juda Novotný, (1893)
- Švanda dudák – přepracovaná kantáta, (1896)
- Žena Vršovcova – fragment, Eliška Krásnohorská (1874)
Balet
[editovat | editovat zdroj]- Česká svatba (scénář Václav Juda Novotný, 1894)
Opereta
[editovat | editovat zdroj]- Indická princezna (libreto Antonín Pulda, 1877)
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Matriční záznam o narození a křtu farnost při kostele sv. Petra na Poříčí v Praze
- ↑ Archiv hl. m. Prahy, Matrika zemřelých u sv. Gotharda v Bubenči, sign. BBČ Z19, s. 189
- ↑ Úmrtní oznámení. Lumír. 1. 10. 1897, s. 10. Dostupné online.
- ↑ Členové České akademie věd a umění 1890–1952, s. 37.
- ↑ Soupis pražských obyvatel: Bendl Karl
- ↑ Bubenec.eu: Maďarská ulice
- ↑ Bohmischleipa.cz: Slovanka sídliště
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- REITTEREROVÁ, Vlasta. Karel Bendl (Podskalský). In: Petr Macek a kolektiv. Český hudební slovník osob a institucí. Brno: Ústav hudební vědy FF Masarykovy univerzity, 2006. Dostupné online. Archivováno 24. 5. 2018 na Wayback Machine.
- Československý hudební slovník osob a institucí, svazek prvý, Státní hudební vydavatelství, Praha, 1963
- Josef Hutter, Zdeněk Chalabala: České umění dramatické, Část II. – zpěvohra, Šolc a Šimáček, Praha, 1941, str. 166–170
- ŠLECHTOVÁ, Alena; LEVORA, Josef. Členové České akademie věd a umění 1890–1952. 2. vyd. Praha: Academia, 2004. 443 s. ISBN 80-200-1066-1.
- VOŠAHLÍKOVÁ, Pavla, a kol. Biografický slovník českých zemí : 3. sešit : Bas–Bend. Praha: Libri, 2005. 264–375 s. ISBN 80-7277-287-2. S. 373.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Karel Bendl na Wikimedia Commons
Autor Karel Bendl ve Wikizdrojích
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Karel Bendl
- Karel Bendl v Českém hudebním slovníku osob a institucí
- Karel Bendl v databázi Archivu Národního divadla
- Karel Bendl v České divadelní encyklopedii
- Čeští hudební skladatelé
- Skladatelé klasické hudby
- Čeští operní skladatelé
- Čeští skladatelé operet
- Skladatelé romantismu
- Čeští dirigenti
- Čeští sbormistři
- Čeští hudební pedagogové
- Čeští publicisté
- Češi 19. století
- Absolventi Varhanické školy v Praze
- Hudebníci z Prahy
- Narození 16. dubna
- Narození v roce 1838
- Narození v Praze
- Úmrtí 20. září
- Úmrtí v roce 1897
- Úmrtí v Bubenči
- Pohřbení na Olšanech