Kris
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1b/Wien_Schatzkammer_Deutscher_Orden_-_Kris.jpg/220px-Wien_Schatzkammer_Deutscher_Orden_-_Kris.jpg)
Kris je dýka pocházející z ostrova Jáva a rozšířená po celé jihovýchodní Asii. Čepel (bilah) bývá zpravidla asymetricky zvlněná (existují však i rovné krisy), u rukojeti výrazně rozšířená jako opora a dlouhá 30–40 cm.
Dýka je vykována z několika vrstev obyčejného i meteoritického železa: meteoritický kov je díky obsahu niklu tmavší a vytváří na povrchu čepele unikátní kresbu nazývanou pamor.[1] Rukojeť (hulu) bývá dřevěná, kostěná nebo ze slonoviny a bohatě vyřezávaná, často mívá tvar stylizované lidské postavy. Pochva (warangka) je dřevěná a vykládaná kovem; u nejdražších exemplářů zlatem. Zbraň se nosí uvázaná vzadu za pasem sarongu.
Kris neslouží jen jako osobní zbraň, ale také jako talisman a výraz společenského postavení.[2] V tradičních představách Malajců je obdařen nadpřirozenou silou, proto má jeho zdobení náboženský význam.
Zacházení s krisem je spojeno s mnoha rituály, jako je například pravidelné omývání zbraně citronovou šťávou. Předává se v rodině jako vzácné dědictví (pusaka), výrobci krisů tvoří uzavřenou společnost, která chrání svá tajemství. Krisy se objevují už na basreliéfech v chrámu Prambanan, vybudovaném v 9. století. V legendách se hovoří o kouzelném krisu jménem Taming Sari, který vlastnil hrdina Hang Tuah, admirál z Malakky. Kris je pokládán za tradiční malajský národní symbol, ve státním znaku Malajsie je vyobrazeno pět krisů představujících pět původních států.[3]
V roce 2005 vyvolal skandál malajsijský ministr Hishammuddin Hussein, když při svém projevu touto dýkou mával, což bylo vnímáno jako provokace vůči čínské menšině.[4] V roce 2008 zařadilo UNESCO kris na seznam Mistrovská díla ústního a nehmotného dědictví lidstva.
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ http://articles.latimes.com/1987-05-24/news/mn-2314_1_kris-sword
- ↑ http://www.sundaytimes.lk/110807/Plus/plus_16.html
- ↑ mygov.malaysia.gov.my [online]. [cit. 2015-06-03]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2013-10-22.
- ↑ Archivovaná kopie. www.malaysiakini.com [online]. [cit. 2015-06-03]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2015-11-23.