Samuel Goudsmit
Samuel Goudsmit | |
---|---|
![]() | |
Narození | 11. července 1902 Haag |
Úmrtí | 4. prosince 1978 (ve věku 76 let) Reno |
Alma mater | Univerzita v Leidenu (do 1927) |
Povolání | fyzik |
Zaměstnavatelé | University of Nevada, Reno (1975–1978) Severozápadní univerzita Michiganská univerzita Univerzita v Leidenu Brookhaven National Laboratory |
Ocenění | Guggenheimovo stipendium (1938) medaile Maxe Plancka (1964) Národní vyznamenání za vědu (1976) člen American Physical Society Řád britského impéria |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Samuel Goudsmit (11. července 1902, Haag – 4. prosince 1978, Reno, Nevada) byl nizozemsko-americký fyzik, známý pro svůj návrh konceptu spinu společně s Georgem Uhlenbeckem v roce 1925.[1][2]
Život
[editovat | editovat zdroj]Narodil se v Nizozemsku do židovské rodiny, jeho otec byl výrobce toalet, matka provozovatelka kloboučnického obchodu. Oba rodiče byli v roce 1943 deportování do koncentračního tábora, kde byli zavražděni.[3]
Goudsmit studoval fyziku na univerzitě v Leidenu pod vedením Paula Ehrenfesta, v roce 1927 zde získal doktorát.[4] V letech 1927–1946 byl profesorem na Michiganské univerzitě. Roku 1930 napsal s Linusem Paulingem práci „The Structure of Line Spectra“, během druhé světové války působil i na Massachusettském technologickém institutu.[5]
Goudsmit byl jmenován členem vedení Alsos, skupiny která měla za úkol shromažďovat informace o vývoji jaderných zbraní v Německu. V roce 1944 se jim povedlo zjistit, že Německo je ve vývoji jaderné zbraně oproti spojencům o asi dva roky pozadu a později členové skupiny zadrželi několik německých jaderných fyziků. Ve své knize z roku 1947 Goudsmit uvádí, že Němci nebyli k vyrobení jaderné zbraně blízko a to jednak proto, že v Německu jako totalitním státu nefungovala věda a jednak proto, že němečtí fyzici nevěděli jak jadernou zbraň vytvořit. Obě tato tvrzení byla později historiky zpochybněna a totalitní stát (Sovětský svaz) úspěšně dokončil vývoj atomové zbraně jen těsně po vydání této knihy.
Po válce byl Goudsmit krátce vědeckým pracovníkem na Severozápadní univerzitě a v letech 1948–1970 pracoval v Brookhaven National Laboratory, z toho 8 let působil jako vedoucí fyzikální sekce laboratoře. Mezitím se stal editorem známého fyzikálního časopisu Physical Review a v roce 1958 založil časopis Physical Review Letters.[6] Po odchodu do penze v roce 1974 se stal emeritním profesorem na Nevadské univerzitě v Renu, kde zůstal až do své smrti o 4 roky později.
Rovněž udělal některé příspěvky v egyptologii, jeho sbírka egyptských starožitností se nachází na Michiganské univerzitě.[7]
Reference
[editovat | editovat zdroj]V tomto článku byl použit překlad textu z článku Samuel Goudsmit na anglické Wikipedii.
- ↑ G.E. Uhlenbeck and S. Goudsmit, Naturwissenschaften 13(47) (1925) 953.
- ↑ Goldhaber, Maurice. Obituary: Samuel A. Goudsmit. Physics Today. April 1979, s. 71–72. Dostupné v archivu pořízeném dne 2013-09-27. DOI 10.1063/1.2995511. Bibcode 1979PhT....32d..71G.
- ↑ Benjamin Bederson, 2008, Samuel Abraham Goudsmit 1902 — 1978, Biographical Memoir, National Academy of Sciences, Washington DC, 29 pp
- ↑ Samuel Goudsmit na The Mathematics Genealogy Project (anglicky)
- ↑ ASIMOV. Asimov's Biographical Encyclopedia of Science and Technology. 2nd revised. vyd. [s.l.]: [s.n.]
- ↑ Samuel A. Goudsmit Papers, 1921-1979 [online]. [cit. 2014-10-31]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2014-10-31.
- ↑ cdli - kelsey introduction. cdli.ucla.edu [online]. [cit. 2022-05-08]. Dostupné online.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Samuel Goudsmit na Wikimedia Commons