Haridus
![]() |
See artikkel räägib mõistest; ajakirja kohta vaata artiklit Haridus (ajakiri); filmi kohta vaata artiklit Haridus (film 2009). |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2c/Hk_protest_against_implementation_of_national_education_6.jpg/220px-Hk_protest_against_implementation_of_national_education_6.jpg)
Haridus on õppeprogrammidega ettenähtud teadmiste, oskuste ja vilumuste, väärtuste ja käitumisnormide süsteem, mida ühiskond tunnustab ning mille omandatust ta kontrollib[1].
- Hariduseks võidakse nimetada teadmiste jne omandamist mõnes spetsiifilises valdkonnas, aga ka eluks vajalike kogemuste omandamist laiemas tähenduses, st pigem üldist ning ühiskonna poolt suunatud sotsialiseerumise ja kultuuriga kohanemise protsessi.
- Hariduseks nimetatakse ühtlasi sel viisil omandatud või omandatavaid teadmiste, oskuste ja vilumuste süsteemi ennast (nt kui räägitakse kellegi haridusest vms).
- Haridus on kultuuri funktsioon ja vastupidi.
Haridust kõige otsesemas tähenduses omandatakse õppeasutustes.
Hariduse liigitus ülesannete alusel
[muuda | muuda lähteteksti]Üldharidus
[muuda | muuda lähteteksti]Pikemalt artiklis üldharidus
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e7/Seikleja.jpg/220px-Seikleja.jpg)
Üldharidus on teadmiste, oskuste, vilumuste, väärtuste ning käitumisnormide süsteem, mis võimaldab inimesel kujuneda pidevalt arenevaks isiksuseks, kes on suuteline elama väärikalt, austama iseennast, oma perekonda, kaasinimesi ja loodust, valima ning omandama talle sobivat elukutset, tegutsema loovalt ning kandma kodanikuvastutust.
Kutseharidus
[muuda | muuda lähteteksti]Pikemalt artiklis kutseharidus
Kutseharidus on teatud erialal töötamiseks, teatud kutse saamiseks, teatud ametikohale kandideerimiseks või selle säilitamiseks vajalike teadmiste, oskuste, vilumuste, väärtuste ja käitumisnormide süsteem, mille omandamine ja täiendamine loob eeldused tulemusrikkaks erialaseks tegevuseks.
Huviharidus
[muuda | muuda lähteteksti]Pikemalt artiklis huviharidus
Huviharidus on teadmiste, oskuste, vilumuste, väärtuste ja käitumisnormide kogum, mis on omandatud süsteemse juhendatud tegelemise kaudu vaba tahte alusel tasemekoolitusest, tööalasest koolitusest ja tööst vabal ajal ning mis loob võimalusi isiksuse mitmekülgseks arenguks.
Hariduse liigitus tasemete alusel
[muuda | muuda lähteteksti]Alusharidus
[muuda | muuda lähteteksti]Pikemalt artiklis alusharidus
Alusharidus on teadmiste, oskuste, vilumuste ja käitumisnormide kogum, mis loob eeldused edukaks edasijõudmiseks igapäevaelus ja koolis.
Põhiharidus
[muuda | muuda lähteteksti]Pikemalt artiklis Põhiharidus
Põhiharidus on riigi haridusstandardiga ettenähtud kohustuslik üldharidusmiinimum. Põhihariduse omandamine loob eeldused ja annab õiguse jätkata õpinguid keskhariduse omandamiseks. Põhiharidus on 1.–9. klass.
Keskharidus
[muuda | muuda lähteteksti]Pikemalt artiklis Keskharidus
Keskharidus on haridustase, mis põhineb põhiharidusel. Keskharidus jaguneb üldkeskhariduseks ja kutsekeskhariduseks.
Üldkeskharidus on põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekavaga kehtestatud nõuete kogum. Üldkeskhariduse omandamine loob eeldused ja annab õiguse jätkata õpinguid kõrghariduse omandamiseks.
Kutsekeskharidus on kutseharidusstandardi ja kutse- või erialade riiklike õppekavadega kehtestatud nõuete kogum. Kutsekeskhariduse omandamine loob eeldused ja annab õiguse asuda tööle õpitud kutse- või erialal või jätkata õpinguid kõrghariduse omandamiseks.
Vaata ka
[muuda | muuda lähteteksti]- Kasvatus
- Õppimine
- Õpetamine
- Kultuur
- Haritus
- Haritlane
- Teadus
- Õpetajate loend
- Keskkonnaharidus
- Ühisharidus
- Rakenduskõrgharidus
- Maailma ülikoolide loend
- Kõrgkoolide loend riikide kaupa
- Eesti haridus
Viited
[muuda | muuda lähteteksti]![]() |
Tsitaadid Vikitsitaatides: Haridus |