Kassaaparaat
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/86/Cash_register%2C_built_1904_in_Ohio.jpg/220px-Cash_register%2C_built_1904_in_Ohio.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/36/Moderncashregisters.jpg/220px-Moderncashregisters.jpg)
Kassaaparaat on seade tehingute registreerimiseks ja summade arvutamiseks kaubanduses ja teeninduses.
Esimese mehaanilise kassaaparaadi leiutasid vennad James ja John Ritty pärast Ameerika kodusõda. James Ritty oli kõrtsiomanik Ohios Daytonis ja tahtis takistada töötajaid, kes varastasid kõrtsi sissetulekut. Ritty Model 1 valmis 1879. aastal ja vennad patenteerisid selle 1883. Eeskuju võtsid leiutajad seadmelt, mis loendas aurulaeva propelleri pöördeid.
Esimesed mehaanilised kassaaparaadid olid ilma tšekiväljastusvõimaluseta. Kassiir pidi iga müügiga summad sisestama ning kui vajutati nuppu, siis kassa sahtel avanes ja kell helises, et omanik märkaks, et tehing toimus.
Peatselt hakkas kahe äri samaaegne majandamine Rittyle üle jõu käima ning ta müüs oma kassaaparaadiäri Jacob Eckertile Cincinnatist, kes oli portselani- ja klaasnõude müüja. Eckert asutas National Manufacturing Company. 1884 müüs Eckert firma John Pattersonile, kes nimetas selle ümber National Cash Register Companyks. Patterson parandas kassaaparaatide ehitust, lisades sinna rullpaberiprinteri, mis kirjutas aparaadiga tehtud tehingud üles. Sellest ajast on tuntud kassakviitung.
1906 leiutas Charles Kettering National Cash Register Company heaks töötades elektrimootoriga kassaaparaadi.