Kiivitaja
![]() |
See artikkel räägib linnuliigist; perekonna kohta vaata artiklit Kiivitaja (perekond) |
Kiivitaja | |
---|---|
![]() | |
| |
Kaitsestaatus | |
Taksonoomia | |
Riik |
Loomad Animalia |
Hõimkond |
Keelikloomad Chordata |
Klass |
Linnud Aves |
Selts |
Kurvitsalised Charadriiformes |
Sugukond |
Tülllased Charadriidae |
Perekond |
Kiivitaja Vanellus |
Liik |
Kiivitaja |
Binaarne nimetus | |
Vanellus vanellus (Linnaeus, 1758) | |
![]() Kiivitaja levila: sinine = talvitusala ja koondumispaigad, kollane = pesitsusala, roheline = mõlemad, paigalind | |
Sünonüümid | |
Tringa vanellus Linnaeus, 1758 |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Vanellus_vanellus_MHNT.jpg/220px-Vanellus_vanellus_MHNT.jpg)
Kiivitaja (Vanellus vanellus) on tülllaste sugukonda kuuluv linnuliik.
Välimus
[muuda | muuda lähteteksti]Kiivitaja on 28–31 cm pikkune. Ta tiibade siruulatus on 67–72 cm. Sulestik on põhiliselt must ja valge, ülapool roheka läikega. Tiivaotsad on ümara kujuga. Peas on kiivitajal suletutt.
Levik
[muuda | muuda lähteteksti]Kiivitaja pesitseb Euraasia parasvöötmes. Valdavas osas levilast on kiivitaja rändlind, talvitusalad ulatuvad Põhja-Aafrika, India põhjaosa ja Hiinani. Lääne-Euroopa populatsioon on paikne.
Eestis hinnatakse kiivitaja pesitsusaegset arvukust 40 000–60 000 paarile.[2]
Pesitsemine
[muuda | muuda lähteteksti]Kiivitaja pesitseb madala taimestikuga avamaastikel – põldudel (eelistades suviviljapõlde), rohumaadel ja soodes. Vähese vooderdusega pesa asetseb maapinnal. Täiskurnas on kolm või neli rohekasbeeži, tumepruuni mustriga muna.
Toitumine
[muuda | muuda lähteteksti]Kiivitaja toiduks on selgrootud: putukate valmikud ja vastsed, limused, väheharjasussid.
Rahvapärased nimetused
[muuda | muuda lähteteksti]Kiivitajat on nimetatud tema iseloomuliku häälitsuse ning agressiivse käitumise järgi järgmiselt: hirmutaja, kiiber, kiivit, poola kana, tillvitt[3] ja vaenulind.
Kaitse
[muuda | muuda lähteteksti]Rahvusvaheline Looduskaitseliit hindas kiivitaja 2015. aastal võrdlemisi kiire arvukuse vähenemise tõttu ohulähedaste liikide hulka.[1] Tema arvukuse vähenemist põhjustab põllumajanduspraktikate muutused.
Varia
[muuda | muuda lähteteksti]2001. aastal valis Eesti Ornitoloogiaühing kiivitaja aasta linnuks. Sel puhul ilmus Eesti Postilt 4. aprillil postmark ja esimese päeva ümbrik.
Viited
[muuda | muuda lähteteksti]- ↑ 1,0 1,1 BirdLife International (2017). Vanellus vanellus. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2016.
- ↑ 2,0 2,1 "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. Jaanuar 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011.
- ↑ Jaanus Elts. Kiivitaja on selle aasta lind, Eesti Loodus
Välislingid
[muuda | muuda lähteteksti]![]() |
Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Kiivitaja |
![]() |
Tsitaadid Vikitsitaatides: Kiivitaja |
- Kiivitaja andmebaasis eElurikkus
- Kiivitajaga postmargi kirjeldus Eesti Posti kodulehel