Knoppix
![]() | |
---|---|
![]() Knoppix 7.2 LXDE-ga | |
Ettevõte/arendaja | Klaus Knopper |
OS-i tootepere | UNIXi-laadne |
Lähtekoodi tüüp | Vaba tarkvara |
Algne versioon | 30. september 2000 |
Stabiilne väljalase |
9.3 / 5.05.2022 ![]() |
Uuendamismeetod | APT |
Paketihaldur | dpkg |
Tuuma tüüp | monoliitne (Linux) |
Vaikekasutajaliides | LXDE (varem KDE) |
Veebisait | www.knoppix.org |
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/10/KNOPPIX_booting.png/220px-KNOPPIX_booting.png)
Knoppix on Debianil põhinev Linuxi live DVD-distributsioon, mis on mõeldud käitamiseks otse optiliselt kettalt, mälupulgalt või -kaardilt või muult väliselt andmekandjalt, ilma et seda oleks vaja arvuti kõvakettale installida.
Operatsioonisüsteemi käivitamise järel on kasutajale kohe saadaval töövalmis süsteem, mis sisaldab nii laialtlevinud rakendustarkvara kui ka spetsiifilisi vabatarkvaralisi ja avatud lähtekoodiga rakendusi ja utiliite.
Knoppixit saab kasutada Linuxi demoplaadina, mille abil näidata Linuxi võimalusi. Samuti saab selle abil päästa kokkujooksnud või viirustega nakatunud (Windowsi) operatsioonisüsteemi. Seda kasutatakse peamiselt failide kopeerimiseks kõvaketastelt, mille operatsioonisüsteem on lakanud töötamast.
Knoppixit saab ka kõvakettale paigaldada. Mälupulgalt või mälukaardilt saab Knoppixi installida arvutisse, mis toetab alglaadimist neilt seadmetelt.
Variandid
[muuda | muuda lähteteksti]Knoppixist on 2019. aasta seisuga olemas vaid DVD-variant, mille vaikimisi töölauakeskkond on KDE. Süsteemil on kaks keelevalikut: inglise ja saksa keel.
CD-variandil on olnud kuni 1000 ning DVD-l rohkem kui 2600 tarkvarapaketti. Alates versioonist 6.0 on CD-variandil vaikimisi töölauakeskkonnaks LXDE (Metacity või OpenBox aknahalduriga). Viimane allalaaditav CD-lt käitatav Knoppixi versioon on 7.2, mis on välja antud 2013. aastal ja on seega väga aegunud.
Knoppixi variant Adriane Knoppix on mõeldud pimedatele. Seda saab kasutada täielikult nägemismeelt tarvitamata. See versioon on nimetatud Klaus Knopperi naise Adriane Knopperi järgi, kes on samuti pime. Programmi nimi on ka akronüüm sõnadest "Audio Desktop Reference Implementation And Networking Environment".
Sisu
[muuda | muuda lähteteksti]Knoppixis kaasnevate peamiste pakettide hulgas on näiteks
- töölauakeskkond KDE või LXDE
- brauser Iceweasel, mis põhineb Mozilla Firefoxil
- kontoritarkvara LibreOffice
- pilditöötlusprogramm GIMP
- Apache HTTP Server
- programmeerimiskeskkond PHP
Riistvaranõuded
[muuda | muuda lähteteksti]Knoppixi töötamiseks peab arvutis olema
- Inteliga ühilduv keskprotsessor (i686 või hilisem)
- muutmälu (RAM) 256 MB tekstirežiimi jaoks, 512 MB – 1 GB graafilise liidese jaoks, 1 GB LibreOffice'i kasutamiseks
- (Vanemate Knoppixi-versioonide nõuded on vastavalt väiksemad.)
- alglaaditav optiline ajam või mäluseade (vastavalt mälupulk või -kaart)
- standardne SVGA-ühilduv graafikakaart
- jada- või PS/2-standardile vastav hiir või IMPS/2-ühilduv USB-hiir või muu osutusseade
Ajalugu
[muuda | muuda lähteteksti]Aluse Knoppixile pani Klaus Knopper, kelle järgi Knoppix on ka nimetatud. Knoppixi esimene versioon, mis kandis numbrit 1.4, tuli välja CD-l 30. septembril 2000. 2010. aasta juuni seisuga oli välja tulnud 31 versiooni, neist 22 CD-l ja 15 DVD-l. 28. septembril 2014 välja tulnud versiooni number oli 7.4.2 (hiljem järgnes 7.5 CeBIT-i versioon).
Kuigi Knoppix on peamiselt KDE-põhine, sisaldavad DVD-versioonid ka GNOME-i töölauda. Knoppix 5.0 DVD-versiooni KDE on muuhulgas ka eestikeelse kasutajaliidesega.
Alates versioonist 5.1.0 on Knoppixile lisatud Beryli abiga 3D-töölaud. Lisaks on alates versioonist 5.3.1 tähelepanu pööratud virtualiseerimisele. Nii on Knoppixi kernelis kohe olemas GSPCA, QEMU, KVM-i ja VirtualBoxi moodulid ning lisatud on VirtualBoxi OSE versioon.
Alates versioonist 6.0 on Knoppixilt eemaldatud võimalus salvestada seansihäälestus välisele seadmele. CD-variandid sisaldavad KDE asemel LXDE töölauakeskkonda. CD-variandil on tööriistade arvu vähendatud, et jätta ruumi enimkasutatavale rakendustarkvarale nagu brauser, kontoripakett, pilditöötlustarkvara ja meediapleier. LXDE töölauakeskkonna peamenüü on askeetlik, mistõttu suur osa teisi tööriistu pole enam avastatavad.