Lennuväli
Ilme
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/Cotswold_airport_at_kemble_from_helicopter_arp.jpg/220px-Cotswold_airport_at_kemble_from_helicopter_arp.jpg)
![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8d/Stealth_Fighters_37Tac.jpg/220px-Stealth_Fighters_37Tac.jpg)
Lennuväli (ka aerodroom, kreeka keeles aer 'õhk' + dromos 'jooks') on ICAO reeglitele vastav rajatis maa- või veealal koos hoonete, seadmete ja selle kohal paikneva kokkuleppelise kõrguseni ulatuva õhuruumiga, mis tagab lennukite, kopterite ja purilennukite õhkutõusmise, maandumise, ruleerimise, paigutamise ja teenindamise.[1]
Tegevust lennuväljal juhitakse lennujuhtimistornist. Lennuväljal on üks või mitu kõvakattega rada, murukattega lennuväljarajad on märgistatud ainult rajatähistega.[1]
Lennuväljaliigid
[muuda | muuda lähteteksti]![](http://178.128.105.246/content-http-upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/31/EDMB_Flugplatz_Biberach_a.d._Riss_01.jpg/220px-EDMB_Flugplatz_Biberach_a.d._Riss_01.jpg)
Õhuruumi alusel[2]:
- kontrollitav õhuruum ehk piiritletud õhuruum, kus lennujuhtimisteenust osutatakse vastavalt õhuruumi klassifikatsioonile;
- mittekontrollitav õhuruum ehk õhuruum mis on Eestis kõrguseni FL 95 (milleks on kuni 3000 meetrit maapinnast), välja arvatud Tallinna ja Tartu lennujaama lähenemisalad ning Tallinna, Tartu ja Ämari lähialad.
Lennuväljad võivad olla:
- põhilennuväljad ehk lennuväljad, mis on ette nähtud püsivaks kasutuseks rahuajal, ent sobib ka sõjaaegseks kasutuseks ja on varustatud piisava hulga operatiivrajatistega, võimaldamaks tema lahingupotentsiaali täielikku ärakasutamist;[3]
- varulennuväljad ehk lennuväljad, kus on olemas hädavajalikud rajatised ja mida võib kasutada avariilennuväljana või kui põhi- või lähetuslennuväli on kasutuskõlbmatu või vajaduse korral ka lahingutegevuse hõlbustamiseks;[4]
- operatiivlennuväljad.
Otstarbe järgi[5]:
- sõjaväelennuväljad ja lennubaasid – sõjaväe kasutuses olevad;
- tsiviillennuväljad (reisilennuväljad) – tsiviilotstarbelise transpordi (reisijad ja kaubad) jaoks;
- ühiskasutatavad lennuväljad - nii sõjaväe kui ka tsiviilotstarbelise transpordi jaoks.
Lennuväljatüübid
[muuda | muuda lähteteksti]- riiklikud: kõik sõjaväelennuväljad ja riigi omanduses olevad lennuväljad;
- eralennuväljad: väikelennukitele, helikopteritele, deltaplaanidele, purilennuväljad, langevarjuhüpeteks jne;
- munitsipaallennuväljad.
Vaata ka
[muuda | muuda lähteteksti]- Eesti lennujaamade ja lennuväljade loend
- Lennujaamade ja lennuväljade loendid riigiti
- Ajutine lennuväli
- Murukattega lennuväli
- Lennukikandja
- Lennujaam
Viited
[muuda | muuda lähteteksti]- ↑ 1,0 1,1 "The Convention on International Civil Aviation" (PDF). ICAO. Peatükk 14.
- ↑ "Eesti õhuruumipoliitika1.0" (PDF). 2019. Ptk 2, lk 4. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 23. veebruar 2020.
- ↑ "Põhilennuväli". Eesti Keele Instituut. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2020.
- ↑ "Varulennuväli". Eesti Keele Instituut. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2020.
- ↑ "Guidance for joint use civil/military aerodromes" (PDF). European Action Plan for the Prevention of Runway Incursions - Edition 2.0.
- ↑ "Airport Categories Airports". Federal Aviation Administration.
- ↑ "Kohalike lennuväljade majandamine". 28. september 1998.